Rejser og botaniske Undersøgelser i @st-Granland. 73 
naturlige Ujævnheder i Øens Overflade saaledes, at kun de højeste 
Klipper i dens Midte og Kystklipperne er frie. Paa disse og støttet 
op ad dem findes i underordnet Antal og Betydning følgende Fa- 
nerogamer: Cochlearia officinalis f. minor med mange Blomster, Draba 
hirta, Cerastium trigynum (i Bl.), Saxifraga rivularis (med mange Blom- 
ster), Oxyria digyna (endnu i Knop, men med store, visne Blade og 
30 cm lange Stilke fra forrige Aar), Sedum Rhodiola, der lige er begyndt 
at skyde nye Blade, Phippsia algida, Poa alpina (i Blomst) og Carex gla- 
reosa. Et enkelt Sted paa det højeste af Øen staar nogle faa Eksemplarer 
af Salix glauca, som hæver deres endnu nøgne Grene ca. 20 cm over 
Jorden, kun enkelte Knopper paa deres oprette, krogede Kortskud 
er brudte. Mellem dem ses en Undervegetation af Cerastium alpi- 
num, f. lanatum (i Blomst), Stellaria borealis v. calycantha (med gamle 
Frugtstilke), Viscaria alpina, Sibbaldia procumbens (i Bleinst), Taraxa- 
cum croceum, Polygonum viviparum, Potentilla anserina У. groenlan- 
dica, Empetrum nigrum, Vaccinium uliginosum og Salix herbacea (i 
Blomst). De er øjensynlig knyttede til Pilene og de faa Kvadrat- 
meter tor, fast Bund, hvorpaa disse vokser, og bærer alle Preg af 
Pilenes Skygge. Den yppige Tundravegetation paa denne lille Holm, 
som i ingen Henseende er fugtigere end de andre Smaaholme i Di- 
striktet, ja snarere noget torere end Holmene i Kystbeltet, skyldes 
sikkert udelukkende Fuglene, som ved at gøde deres Rugesteder har 
bragt Planteveeksten 1 en saadan Kraft, at det sparsomme Vand er 
blevet opstemmet og kommer den til fuld Nytte. 
Fra Kingak rejste vi (21 Juni) til Kingorsuak, Angmagsalik- 
Fjords inderste Del. Her grunder den dybe Fjord, hvis Vand alle- 
rede halvvejs ud til Kingak var plumret og lerfarvet i Overfladen, 
temmelig pludselig op til en lav Sandflade, der er tor eller kun har 
ringe Vanddybde ved Lavvande. Denne Strækning, der er over 2 
km lang, gor det vanskeligt at lande og ankre: Jeg lagde først 
Baaden paa 4 m Vand; da Vandet hen ad Aften faldt stærkt, vilde 
jeg flytte den ud til et Sted med 8m Vand og meerkede dette af, men 
da Ankeret faldt her, lob alle 40 m Kæde ud, saa Gnisterne røg af 
Pullerten, uden at jeg fik Bund. Der var da intet andet at gore end 
at svinebinde Baaden paa Kanten af Stejldybet; her laa den med 13 т 
Vand under Stevnen og 1,5 under Spejlet. Der dannes gjensynlig 
her en Terrasse under Fjordens Vandflade; dens stejle Kant trækker 
sig fra Midten af Fjorden i en svagt buet Linie ud langs begge 
Kyster. 
Det vildt forrevne Klippelandskab Nord og Øst for Kingorsuak 
med sine spidse Tinder og talrige Breer er af en ejendommelig og 
storslaaet Skønhed, som man ikke let finder Magen til, skønnere og 
kraftigere end selv de Partier af Alperne, jeg har set. Stedet har en 
