Rejser og botaniske Undersøgelser i Øst-Grønland. 87 
Kangarsik, hvor det høje Land, trods sin gode Eksposition, endnu 
for en stor Del var snedækt og Vegetationen derfor endnu ikke ud- 
viklet. Vi sejlede stadig i Regnvejr til Tunok, hvor vi fandt Fjor- 
den afbrudt af et Strømsted, Sarfak, hvor Vandet brusede som et 
Vandfald imod os og ikke tillod os at trænge igennem. Vi standsede 
kun en kort Tid ved den lave vestlige Odde, hvor der hverken var 
Ankerplads eller beskyttet Havn, for at undersøge Vegetationen. 
Nærmest ved Strømstedet er der mellem Klipperne lidt jævn Sand- 
strand, hvorpaa opskyllede Fuccaceer danner en Tanglinie, som i 
sine underste Dele er omdannet til en fed, sort Tørvemasse, der dan- 
ner Mærke for største Springflodshøjde. Tørven er bevokset med 
Glyceria vilfoidea, G. distans v. Borreri, der dannede Dække, Cochle- 
aria officinalis v. oblongifolia i Blomst, Halianthus peploides, Stella- 
ria humifusa samt i underordnet Mængde Sedum Rhodiola og Carex 
glareosa. Alle Planterne trivedes særlig godt, var stærkt udviklede 
efter Aarstiden og større end sædvanlig. Jeg kan kun tilskrive dette 
den kvælstofholdige Næring, som Tangen yder ved sin Forraadnelse. 
Tæt Vest for Sarfak hæver Klippen sig til 2 m Højde, og dens Furer 
er fuldstændig udfyldte med Sedum acre, der ikke tidligere er samlet 
i Grønland. Dens tæt trængte, tykbladede, sterile Skud danner 3 cm 
tykke Puder af 70—120 cm Længde og 15—20 cm Bredde og af 
rødlig eller grønlig Farve. Den fructificerer ikke. Hverken her eller 
paa de faa andre Steder, hvor jeg fandt den, havde den Blomst eller 
Spor af tidligere Aars Blomstring. Paa Odden ligger 5 temmelig store, 
fladbundede Damme omgivne af Kær, hvis Vegetation imidlertid 
endnu ikke var udviklet. Ellers er den dækket af Fjældmarksvege- 
tation og mager Lynghede. Paa Vejen til en Teltplads, som vi fandt 
under Fjældet paa Tunoks Vestside, skrabede vi først paa 10 m Vand 
med Dyndhund, hvor Vegetationen udelukkende dannedes af Dictyo- 
siphon foeniculaceus, senere paa 4—6 m, hvor Skraberen hurtig blev 
fyldt af Laminaria groenlandica, der vokser paa Dynd med meget 
sparsomt Dyreliv (Rejer, Rørorme og Snegle). Næppe var vi komne 
i Lande, før Regnen, der var hørt op i en Timestid, begyndte paa 
ny og vedvarede til næste Formiddag ved 9-Tiden, da den gik over 
til Taage. 
73/6.» Stedet, vi har slaaet os ned paa, benyttes af og til af de 
Indfødte til Lejrplads, og er meget smukt. Foran os den lille luk- 
kede Fjorå med talrige Holme og Skær, i hvis rolige Vand det høje 
Fjæld spejler sig. Bag ved os dettes jævnt stigende Bjærgfod med 
talrige Smaabække, kantede af Pilebuske, bevokset med frodig, 
vel vandet Hede, der øverst under Højfjældet gaar over i Urteli. 
Hvor Bækkene munder ud i Fjorden, har der dannet sig smaa Slik- 
flader, der skraaner svagt ned mod denne og staar under Vand ved 
