Rejser og botaniske Undersøgelser i Ost-Gronland. 2 99 
med talløse smaa og middelstore Isfjælde, men ingen rigtig store. 
Det synes, som Fjordens Bræer ikke producerer saadanne. 
Vegetationen paa Øen er sparsom og meget lav. Den dannes af 
Empetrum, Salix herbacea, Lichener og Mosser. Herimellem notere- 
des Vaccinium uliginosum, Saxifraga rivularis (i Bl. og Fr.), Sedum 
Rhodiola, Alsine biflora (i Bl.), Cerastium alpinum у. lanatum, Silene 
acaulis, Festuca ovina, Trisetum subspicatum, Carex scirpoidea, C. gla- 
reosa og Loiseleuria procumbens. De er meget sparsomt til Stede; 
paa en Tur over hele Øen noterede jeg kun 1 eller 2 Eksemplarer 
af hver Art. Mærkelig er Empetrum, der her ikke danner Lyng- 
hede, men findes som Espalier op ad Klipperne. Den har 1 cm 
tykke og indtil 50 cm lange Stammer af indtil 40 Aars Alder. Den 
indtager øjensynlig den Plads, som ellers beboes af Salix glauca, 
der fuldstændig mangler. Det er mærkeligt, ‘at en saa almindelig 
Plante som Salix mangler paa en Ø faa Metre fra Fastlandet og 
med mange gode Voksesteder for den. Det kan ikke skyldes de 
Indfodte, thi Salix findes ellers meget hyppigt om deres Huse og 
Ruiner af disse, og selv om den mishandles, skyder den dog stadig 
op igen. Det kan heller ikke vere tilfældigt for dette Aar; thi Em- 
petrums Alder viser, at Forholdene ikke har forandret sig i mange 
Aar. | 
‚ Algevegetationen ег meget forskellig paa Øens 2 Sider. Paa 
Sermilik-Siden bestaar den udelukkende af Fucus inflatus i smaa 
tætte Eksemplarer i Klippesprækkerne selv i de smaa rolige Bugter 
mellem Skærene. Paa Ikerasarsuak-Siden træffes derimod en rig Be- 
voksning af Ascophyllum nodosum og Fucus vesiculosus, der naaede 
kæmpemæssige Dimensioner i Fjæren. Dette skyldes utvivlsomt det 
rolige Vand sidstnævnte Sted, hvor Strandbredden tilmed er beskyt- 
tet af talrige Skær mod Drivisen. Tiningnekelak har en særdeles 
frodig Bevoksning af store Laminariaceer. : 
Sermilik er en mægtig Fjord, som, selv naar den som nu er 
pakket med Is, gør et vældigt Indtryk set fra Fjældene herom. Ogsaa 
paa Grønlændernes Fantasi har den gjort stærkt Indtryk, og især 
spiller det, aldrig betraadte Land ved Bunden [en betydelig Rolle i 
deres Fortællinger. Der bor Indlandsboere; Pilestammerne er saa 
tykke og lange som Drivtømmer, og Kvanerne som en Mands Ben 
og saa høje, at man knap kan naa dem med Haanden, og de er 
allesammen tiggak (Hanner d.v.s. 4 Aars blomstrende Individer; de 
yngre mindre velsmagende sterile Individer kaldes nuliaga, Hunner). 
Der. var ikke Fremkomst, og de Indfødte erklærede, at Isforhol- 
dene vilde holde sig uforandrede i nogen Tid. En Mand, Umerinek, 
" sagde, at om en Uge vilde der være Fremkomst, og saa vilde han 
rejse med ind i Fjorden; jeg besluttede derfor at gaa tilbage til 
7 
