106 Car. KRUUSE 
nøgent. Snelæget var ogsaa mægtigt her og laa endnu i Begyndel- 
sen af Juli. Hist og her paa Højsletten findes smaa, flade, fugtige 
Lavninger, hvori Smeltevandet har samlet sig og først for nylig er 
forsvundet. De er dækkede af et rynket Tæppe af Anthelia nivalis, 
hvori findes en Dværgvegetation af: Sedum Rhodiola, Juncus biglumis, 
J. triglumis, Armeria, Carex scirpoidea, C. rigida, Ranunculus glacialis, 
Vaccinium * microphyllum, Saxifraga oppositifolia f. reptans, Polygo- 
num, Koenigia islandica, Luzula confusa og Salix herbacea. Alle disse 
Planter var i Blomst, skønt ingen af dem hævede sig mere end 3 cm 
over Antheliadækket. Den lave Vækst skyldes utvivlsomt den kolde, 
fugtige Bund med det længe varende Sne (Is)- og Vanddække. I stærk 
Modsætning hertil stod. flere større Lavninger med eller uden tyde- 
ligt Afløb, hvor Vandet hurtigere svinder bort eller samler sig til 
virkelige Damme, og hvor Vegetationen endog var særdeles frodig. 
En af dem var dækket. af et højt, friskgrønt Starkær, i hvis Midte 
Subulariadammen ligger. Grønsværet bestod af store Tuer af Carex 
rigida, C. rariflora, C. Macloviana, C. rotundata, Poa pratensis, P. ne- 
moralis, Phleum alpinum, Aira alpina f. vivipara med Indblanding 
af Viola palustris, Cardamine pratensis (steril) og Galium palustre у. 
minus. Vandet i Dammen var omtrent 60 cm dybt men tørrede 
senere ud. Da jeg besøgte den 1 Maaned senere (!°/s—*°/s), fandtes Bun- 
den bevokset med Subularia aquatica (i Frugt over Vandet, 1 Blomst 
‘eller steril under det), Callitriche verna, Hippuris vulgaris, Juncus 
bulbosus (steril), Alopecurus aristulatus (i Blomst og Frugt), Sparga- 
nium minimum, Ranunculus hyperboreus og Cardamine pratensis (ste- 
ril). I andre Damme fandtes ikke saa rig en Flora. En enkelt var 
bevokset med Hippuris, Callitriche verna og sterile Cardamine pra- 
tensis, en anden og større med Hippuris og Batrachium paucistami- - 
neum у. eradicatum, men de fleste, forsaavidt der var Vand 1 dem, 
enten med Hippuris eller Callitriche, eller, naar de senere tørrede ud, 
med Cardamine eller Saxifraga stellaris v. acaulis; hvis der i Au- 
gust endnu var over 1m dybt Vand i dem, fandtes slet ingen Vege- 
tation, formodentlig fordi Vandet var for koldt. Det holdt i disse dybe 
Huller 2—3°, medens det i de lavvandede kunde naa op til 12—15° С. 
I de 3 store Søer mellem Amagä (Præstefjældet) og Ymers-Fjelde i 
Vest findes ingen Fanerogam-Vegetation, og Vandet er meget keldt 
og leret. 
I det hele taget bærer de fugtige Pletter i Fjældmarken en me- 
get forskellig Vegetation. Tilsyneladende uden nogen paaviselig For- 
skel i Vandtilførsel, Jordbund, Belysning o.s. у. kunde en være dækket 
af Anthelia, en anden have Salix herbacea-Dække eller være be- 
vokset med Vaccinium. I een af disse sidste, hvor Vaccinium trive- 
des temmelig slet, var flere Kvadratmeter fuldstændig blaa af Pingui- 
