Rejser og botaniske Undersøgelser i Ost-Gronland. hat 
gracilis, P. cruda, Dicranum fuscescens, D. Mühlenbeckü, Amblystegium 
aduncum, Hypnum reflexum, Peltolepis grandis, Cephalozia pleniceps, 
Jungermannia Baueriana, f. alpestris og Sphagnum Girgensohnii. 
Paa Klippeskr&ntens Trin og Affald over Pilekrattet fandtes en 
særdeles rig Urteli med folgende Karplanter: Potentilla maculata у. 
hirta, P. tridentata, Alchimilla alpina, A. glomerulans, Sibbaldia pro- 
cumbens, Chamenerium angustifolium, C. latifolium, Viscaria alpina 
med f. albiflora, Cerastium alpinum v. lanatum (farver flere Steder 
Marken hvid af Blomster), Silene acaulis (ofte lost tuet), Alsine biflora, 
Draba aurea, D.incana, D.hirta, D.nivalis, D. Fladnizensis, D. alpina, 
Empetrum (med næsten moden Frugt), Thalictrum alpinum, Coptis 
trifolia, Saxifraga nivalis {med f. tenuis), S. decipiens (med f. Stern- 
bergii), S. cernua, S. Aizoon, S. oppositifolia, Sedum annuum, S. villo- 
sum, S. Rhodiola, Pinguicula vulgaris, Veronica alpina, V. saxatilis, 
Bartsia alpina, Euphrasia latifolia, Thymus serpyllum v. prostrata, 
Gentiana nivalis, Diapensia lapponica (ikke lavere end 350 m. o. H.), 
Loiseleuria procumbens, Cassiope hypnoides, Phyllodoce coerulea, Vac- 
cinium uliginosum v. microphyllum, Campanula rotundifolia v. arctica, 
Taraxacum croceum, Hieracium alpinum, H. nigrescens hyparcticum, 
Gnaphalium norvegicum, Antennaria alpina, A. dioica v. *hyperborea, 
Erigeron alpinus, E. uniflorus, Polygonum viviparum, Oxyria digyna, 
Salix glauca, 5. groenlandica, S. herbacea, Betula nana, Tofieldia bo- 
realis, Rumex acetocella, Luzula multiflora f. congesta, L. spicata у. 
major, Juncus trifidus, Carex rigida у. Bigelovii, С. scirpoidea I $, 
С. supina, Elyna Bellardi, Phleum alpinum, Trisetum subspicatum, Poa 
glauca, P. pratensis, P. nemoralis у: glaucantha, P. pratensis, P. alpina, 
P. cenisia, Festuca ovina, Juniperus communis v. nana, Lycopodium Se- 
lago, L. annotinum v. pungens, Aspidium Dryopteris, A. Phegopteris, Cy- 
stopteris fragilis, Woodsia ilvensis v. rufidula og Botrychium lanceolatum. 
Klippens Vegetation var særdeles kraftig, Planterne veludviklede 
og alle i Blomst, selv af Ene og Ulvefod floj Stovet i Skyer, saa snart 
vi rgrte dem. Jordbunden var Ler og Sand, som var skyllet sam- 
men paa de trinformede Afsatser. Kun hist og her bar den mellem 
Fanerogamerne et Dække af Mos-Lichentorv paa 2—5 cm Tykkelse, 
mest dannet af Polytrichum commune og P. alpinum samt smaa 
Cladonier. Ovenfor Klipperne fandtes et ret jævnt Plateau med 
temmelig mager og fortorret Fjældmark, der hist og her endnu dæk- 
kedes af megtige Snedriver. Herfra var der en vidtstrakt Udsigt dels 
til det Indre af Fjorden med dens 3 veldige Breer og de to Fjord- 
arme opfyldte af Kalvis, dels til Indlandsisen mod Vest, som sender 
mindre Breer ned gennem Fjordene Tasiusak og Tasiusarsik, og 
endelig ud over Fjorden, der var opfyldt af Is men dog med saa meget 
-aabent Vand, at vi havde Udsigt til at komme igennem. 
