Rejser og botaniske Undersøgelser i Ost-Gronland. 117 
men det skyldtes den jævne Vanding, at Individerne i denne Li var 
kraftigere, end de plejer at være under mindre heldige Omstændig- 
heder. 
Hovedliens Vegetation bestod af: 
Alchimilla alpina, A. glomerulans (med Trachyspora Alchimillae), 
Sibbaldia procumbens, Chamaenerium angustifolium f. foliosa, C. lati- 
folium, Epilobium anagallidifolium, E. lactiflorum, E. Hornemanni, 
Empetrum, Viscaria alpina, Cerastium alpinum v. lanatum, C. trigy- 
num, Stellaria borealis у. calycantha, Draba alpina f. algida, D. hirta 
v. rupestris, D. Fladnizensis, Arabis alpina, Ranunculus pygmaeus v. 
Langeana, Thalictrum alpinum, Coptis trifolia, Saxifraga stellaris, S. 
nivalis, S. cernua, S. decipiens v. Sternbergii, Sedum annuum, S. Rho- 
diola, Veronica alpina med у. villosa, V.saxatilis, Bartsia alpina, Eu- 
phrasia latifolia, Thymus serpyllum v. prostrata, Gentiana nivalis, Py- 
rola minor, Vaccinium uliginosum f. legitimum, Rhododendran lappo- 
nicum v. viride, Campanula rotundifolia v. arctica, Taraxacum cro- 
ceum, Hieracium alpinum, H. nigrescens *hyparcticum, Gnaphalium 
norvegicum, G. supinum у. subacaule, Antennaria alpina, Erigeron al- 
pinus, E. uniflorus, Oxyria digyna, Polygonum viviparum f. vulgaris, 
Salix glauca, S. groenlandica, S. herbacea, Habenaria albida, Luzula 
spicata, L. confusa, Carex rigida, C. scirpoidea, Phleum alpinum, Tri- 
setum subspicatum, Poa pratensis, P. alpina. P. glauca, P. nemoralis 
glaucantha, P. cenisia, Juniperus communis v. nana, Aspidium Lon- 
chilis, A. Dryopteris, Cystopteris fragilis, Woodsia ilvensis, Botrychium 
lanceolatum. Imellem Karplanterne fandtes et lavt grønt Dække af 
Mosser, hvoriblandt den ikke tidligere i Grønland fundne Lesque- 
reuxia filamentosa у. brachyclados $ ($ fandtes ved Tunok) sammen 
med Polytrichum sexangulare, Philonotis fontana, Pohlia commutata, 
Dicranum elongatum, Amblystegium aduncum У. major, Anthelia niva- 
lis, Jungermannia Baueriana, J. alpestris, J. ventricosa, Marsupella con- 
densata, Sphagnum teres, 5. Girgensohnü. | 
Det øvrige af Fjordens Bredder var temmelig øde, og selve Bun- 
den indtoges af en ret bred, men lidet tyk Lokalbræ, som naar Havet, 
men ikke kalver. Vegetationen var Fjældmark over grusede Steder, 
hvor Sneen ligger længe eller perennerer, og gulgraa renskurede 
Klipper, der ikke havde nogen som helst Plantevækst. 
Vi afsejlede herfra /7 og fik, da vi først var komne fri af 
den sammenpressede Is i Fjordmundingen, god Bor, som forte os 
op over Angmagsalik-Fjord til Sierak, hvor vi ankrede paa en 
lavvandet Sandterrasse. Dokoda, som havde faaet en svær Skræk i 
Blodet, da Baaden var ved at drive fra os i Sermilik, var nu meget 
forsigtig og foreslog, at vi foruden den tynde Staaltrosse (6 mm Diam.) 
skulde føre den 1 cm tykke Vire i Land. Under Sejladsen løb Mo- 
