Rejser og botaniske Undersøgelser i Ost-Gronland. 197 
Op ad mod de faste, stejle Klipper gaar denne Lynghede, som 
næsten uden Afbrydelse strækker sig over hele Bjærgfoden til Inder- 
fjordens Munding, over i en ret tør Urteli med Alchimillaer, Hiera- 
cier, Gnaphalier og Bregner; hvor der paa Grund af Fjældets Form 
hersker Vandmangel, er samme Del af Skraaningen bevokset med 
Salix herbacea eller Lichener, hvorimellem findes store Pletter af den 
typiske Torkeplante Juncus trifidus, eller der ligger store Stenras, hvis 
lose Blokke er fuldstændig blottede for Vegetation. 
Fig. 21. Urteli paa Kakasuak i Kingorsuak c. 600 m o. Havet. Den overste fug- 
tigste Del af Lien med Trinklipperne, hvorfra Vandet siver ned over Alchimilla, 
Archangelica og Salix. 
Oven for vor Teltplads ligger det 1540 m høje Fjæld Kakasuak, 
som i 500—600 m Højde bærer en særdeles frodig Urteli med Ar- 
changelica. Vegetationen dannedes overvejende af Alchimilla glome- 
rulans, À. filicaulis f. vestita og Taraxacum croceum, der dannede et 
30—35 cm højt Dække, hvori følgende Arter forekom i mindre 
Mængde: 
Potentilla maculata, P. emarginata, Chamænerium angustifolium, 
C. latifolium, Cerastium alpinum, Sagina Linnaei, Draba aurea, D. cras- 
sifolia, Thalictrum alpinum, Coptis trifolia, Ranunculus pygmæus, 
Saxifraga cernua v. ramosa, S. Aizoon v. robusta, Sedum Rhodiola, 
_Archangelica officinalis, Bartsia alpina, Veronica alpina, Polygonum 
viviparum f. vulgaris, Oxyria digyna, Hieracium dovrense *groenlandi- 
