Rejser og botaniske Undersogelser i @st-Gronland. 129 
Potentilla maculata, Chamenerium latifolium, Epilobium lactifol- 
ium, Draba hirta, D. arctica, D. nivalis, D. aurea, Saxifraga Aizoon, 
S. aizoides, 5. nivalis, 5. cernua, 5. decipiens, 5. oppositifolia, Sedum 
Rhodiola, 5. annuum, 5. villosum, Alsine biflora, А. verna, Gentiana 
nivalis, G. tenella, Campanula rotundifolia, Euphrasia latifolia, Tarax- 
acum croceum, Antennaria alpina, Polygonum viviparum, Tofieldia 
borealis, Luzula spicata, Juncus biglumis, Carex nardina, C. capillaris, 
C. scirpoidea, C. rigida, C. rariflora, Elyna Bellardi, Poa glauca, P. al- 
pina, Cystopteris fragilis, Woodsia ilvensis, W. hyperborea. 
Denne Bjærgside og Lien er et af de frodigste Steder i hele Di- 
striktet og, trods det forholdsvis ringe Artsantal, mærkelig paa Grund 
af de mange sjældne Planter, som noteredes her, hvor Ekspositionen 
var sydlig. Gik vi imidlertid op ad Fjældet lidt nordligere, fandtes 
ogsaa dér temmelig stejle Lier afvekslende med Stenras og fast Klippe, 
hvor Vegetationen var mere afvekslende, og paa et Areal af lignende 
vertikal Udstrækning noteredes 69 Arter Karplanter, hvoraf de 33 
Arter var forskellige fra de ovennævnte. Endnu større var dog 
Forskellen i Habitus, idet denne Li havde en overvejende lav, gron- 
sveragtig Hovedvegetation, dannet afvekslende af Salix herbacea, Sib- 
baldia, Vaccinium eller Carex scirpoidea, hvori de øvrige Arter var 
indstroede. Forskellen betinges rimeligvis af Snedækkets Varighed, 
idet sidstnævnte Sted endnu var snedækt for en Maaned siden, da 
vi laa her, medens forstnævnte allerede da var snebart. Muligvis 
har det ogsaa noget at betyde, at den ene Li hovedsagelig vandes 
med koldt Vand fra en lille Bræ, medens den anden og frodigere 
faar Smeltevand fra Højfjældets Trinklippe, hvor det bliver opvarmet 
stærkt, inden det naar Lien. 
Omtrent 3 km Syd for Kakasuak findes paa Bjærgskraaningen 
en lille Sø (ved Falkefjæld), som udfylder en Gravsænkning parallel 
med Fjorden. Den er kun lavvandet, højst 4 m dyb, Vandet er 
varmt og huser en Mængde Vandkalve (Colymbetes dolabratus), Vand- 
mider og Ostracoder, men ingen Myg. Dens Bredder bestaar for 
Spaltens Ender af Tørv med Carex rariflora, Equisetum arvense v. 
riparia og Comarum palustre. Torven var i øvrigt mest dannet af 
Mosser: Paludella squarrosa, Amblystegium stramineum, Astrophyllum 
cincloides, Polytrichum alpinum, Pohlia cruda, Tortula ruralis, Tortula 
latifolia, Dicranoweizia compacia, Oncophorus virens og Dorcadion 
Blyttii. 
Selve Søen var omtrent blottet for Plantevækst. Paa dens Vest- 
side hæver sig en lodret Syenitvæg, som foroven paa en Afsats gav 
Boplads for et Falkepar med dets flyvefærdige Unger. Klippen 
_ under Reden var hvidplettet af Gødning og orangefarvet af den ellers 
XLIX. 9 
