136 Car. KRUUSE 
Føhnvinden har ikke nogen Betydning for dem, hvilket ogsaa er 
rimeligt, da Dalen ikke fører direkte ind til et større Indland, men | 
munder temmelig tværs paa Sermilik-Fjords store Dalføre, saa hvad / 
der kan dannes her af Landvinde, maa være Lokalfeenomener uden i 
den Styrke, som de virkelige omfattende Føhner besidder. — — 
Den sidste Eftermiddag af vort Ophold fik vi uventet Besog af 
Missionær Rüttel med Frue, som var paa Rejse i Distriktet. Vi til- 
bragte Aftenen sammen og blev trakterede med frisk Brød og Æg, 
hvad vi ikke havde set i lange Tider; men da vi den næste Morgen 
skulde bryde op, blev jeg til min største Forbavselse angrebet af 
Svimmelhed og blev for første Gang i mit Liv søsyg — i Prammen! 
Med meget Besvær fik jeg dog Baaden klar, jeg maatte krybe om- 
kring i den for ikke at falde over Bord og stadig ofre til Havets. 
Guder. Vi kom afsted, men heldigt var det, at det kun var i den 
rolige isfri Fjord, vi skulde rejse; thi Omgivelserne dansede stadig 
rundt for mig, medens jeg styrede. Vi stoppede da ved Kingak og 
slog os ned for Natten, efter at jeg havde faaet Skruen slaaet løs 
mod Klipperne. 
Næste Dag ({/s) tog jeg Baaden baglæns op paa Stranden og satte . 
Skruen fast (det var under denne Ophaling, at Trossen sprang og 
nær havde slaaet Dokoda fordærvet); men jeg var endnu saa sløj og 
svimmel, at jeg ikke turde begive mig ud paa nogen længere Tur, 
og nøjedes med at undersøge Oddens gødede Bund. Plantevæksten 
er nu overordentlig kraftig paa Grund af den rigelige Kvælstofgød- 
ning, Stedet byder. Hele den sydlige Side af Halvøen, hvor de Ind- 
fødte færdes, bestaar af et tykt Lag sort, fed, stinkende Humus mel- 
lem Kullerne, dækket af en tæt, frisk grøn Græsmark dannet af: 
Glyceria distans v. arctica, Poa pratensis, P. cenisia, P. alpina og 
Calamagrostis neglecta, men derimod ingen Carices, som ellers plejer 
at danne Hovedparten af Grønsværet. 
I selve Strandkanten danner Glyceria vilfoidea tæt. Dække saa 
langt ned, at den ved Flodtid er dækket af mere end 80 cm Hav- 
vand. Inden for den findes Carex glareosa med 31 cm lange Straa, 
Cochlearia officinalis v. groenlandica og v. oblongifoliu, som vokser 
ind mellem hinanden paa en saadan Maade, at de ser ud som en Tue. 
Deres Grene bliver 20 cm lange og bærer talrige Blomster og Frugter. 
Årabis alpina v. ruderalis 31 cm høj med Blomst og Frugt. Ranun- 
culus pygmæus 8 cm høj, i Frugt. Stellaria borealis i dyb Skygge under 
Sten. Halianthus peploides i Blomst. Koenigia islandica, 5 cm høj, 
grøn, grenet, i Blomst. Ranunculus hyperboreus v. ruderalis, en kort, 
tyk, tykbladet Form, som fandtes i stor Mængde i en halvt udtørret, 
stinkende Pøl. Draba hirta, i flere Former med glatte eller haarede 
