170 Car. KRUUSE 
D. congestum, D. molle, D. Schistii, Grimmia hypnoides, Andreæa petro- 
phila, Amblystegium aduncum, А. sarmentosum, Ptilidium ciliare, Jun- 
germania Floerkei og J. alpesris. 
Den modsatte Side af Storø, som vender ind mod Kangerdlug- 
suatsiak, har jævnt stigende isskurede Klipper (Stødside), dækkede af 
lav Empetrum-Hede og med fugtige Lavninger, hvori Vaccinium dan- 
ner udelukkende tæt Bevoksning. Foran Klipperne strækker sig en 
Strandeng, som i sine højere Partier er bevokset med Poa pratensis, 
Festuca rubra, Calamagrostis neglecta og Carex rigida, i de lavere 
Dele hen mod Fjorden med Carex glareosa, С. salina о. subspathacea 
Glyceria vilfoidea og Stellaria humifusa. Den har talrige smaa, flade 
Vandhuller med Eriophorum Scheuchzeri. 
Paa den nordlige Ende af Strandengen, hvor Landet hæver sig 
ubetydeligt og danner en lille Pynt, laa 7 Husruiner, deraf 2 oven 
paa en lav (3 m) Klippe. De var særdeles frodigt bevoksede med 
Poa cenisia, P. pratensis, Salix glauca, Rhodiola, Saxifraga cernua, S. 
decipiens og Oxyria, og omkring dem dannede Phippsia algida og Ce- 
rastium trigynum et tet Dekke. Den lille Klippe var især paa Sol- 
siden tet bevokset med Salix glauca-Espalier, som naaede 1,3—2 m 
Længde og Bredde. Et dødt Eksemplar maalte 22 cm i Stamme- 
omkreds umiddelbart over Jorden, Mellem Pilene voksede et stort 
Antal Arabis alpina, Campanula og Taraxacum i fuldt Flor (°/s). Ved 
Foden af Klippen dannede et Sted Taraxacum med Oxyria, et andet 
Sted Cystopteris med Viscaria og Luzula confusa tette Dekker over 
storre Arealer. Lidt fra Klippen i Nærheden af Husene fandtes en 
flad, isskuret Stenflade afkrydset som et Dambret af fine Sprækker, 
der i sin Tid, da Stedet var beboet, var blevne fyldte med Affald og 
nu husede tette Rekker af luxurierende Luzula confusa, Poa praten- 
sis, Salix herbacca, Antennaria, Cetraria rhangiferina og Polytrichum 
Juniperinum. Endelig fandtes Nordøst for Klippen en lav (с. 5 m) 
Terrasse, dækket af Lichener, som dannede et fuldstændig tet, nub- 
ret Tæppe. 2 
Den store Fjord Kangerdlugsuatsiak skyder langt ind i Landet 
og forgrener sig 1 3 Arme med Bræer i Bunden. Deres Bredder er 
gennemgaaende temmelig golde, Fjældene er meget hoje og vildt 
takkede. Kun paa Halvøen mellem de to største Arme (Midtpynt) 
havde vi et længere Ophold og fik Lejlighed til nøjere at undersøge 
Vegetationen, der her var meget frodig. Nærmest Stranden strakte 
sig ved Smaabækkenes Udløb, hvor der var Læ af Klipper, Smaa- 
pletter af Strandeng bevokset med Carex glareosa, C. salina v. subspa- 
thacca, Eriophorum Scheuchzeri, Glyceria vilfoidea, Stellaria humifusa 
Cerastium trigynum. Indenfor hæver Klipperne sig jævnt og er 
bevoksede med Empetrum-Hede gennemskaaren af smaa Bæklejer, 
