Rejser og botaniske Undersøgelser i Ost-Gronland. 297 
Fohnen umuliggor al hoj Vegetation paa de udsatte Steder, dels 
ved sin direkte Erosion, dels ved Udtorring, og endelig fordi den 
udsætter Buskene for meget store Temperatursvingninger i snebar 
Tilstand. Nordøst-Stormene har derimod ikke denne Virkning; kom- 
mende fra Havet er de altid fugtige og oftest ledsagede af Regn eller 
Sne; skønt de er 2—3° varmere end de andre Vinde (undtagen Føh- 
nen), naar Temperaturen under dem sjælden over Frysepunktet; Sneen 
kan lægge sig og blive liggende, og det gamle Snedække brydes ikke 
op. Derfor er NØ-Stormene ingen Hindring for Krat-Vegetationen. 
Nedbøren spiller ikke som saadan nogen direkte Rolle for Krat- 
tene; den kommer dem dog indirekte til Nytte i Form af rindende 
Vand og Grundvand. Selve den Regn, der falder i Sommerens Løb, for- 
slaar ikke for en saa fugtighedselskende Formation som Krattene. Det 
er tidligere fremhævet af WARMING, |. с. pag. 23, at Regnen i det mel- 
lemste Grønland er utilstrækkelig. Hvad det kommer an paa, er, om 
en Krat-Lokalitet forsynes med tilstrækkeligt Smeltevand fra oven- 
for liggende perennerende Snedriver; er dette Tilfældet, kan der 
trives Krat. Snedriverne maa imidlertid ligge i betydelig Afstand, 
for at Vandet kan faa Tid til at opvarmes, inden det naar Buskene. 
Dette sker dog paa Syd-hældende Klippebund ret hurtigt. En varm 
Dag (4/6 99) var Smeltevandet ved en Drive 0°, i 2m Afstand + 0,2, 
i 16m Afstand 37,5 og i c. 50m Afstand + 7°, Lufttemperaturen var 
‘1 5°, og sort Kugle viste i Solen + 35°, Hældningen var с. 12°, og 
Vandet var lokaliseret i en Bæk. Hvor Smeltevandet flyder eller 
siver langsomt over Jorden i et tyndt Lag, stiger dets Temperatur 
naturligvis hurtigere og antager snart Jordoverfladens Temperatur, 
der kan naa over 20°. At det samtidigt bliver iltholdigt, spiller 
maaske ogsaa en Rolle. Vandet maa ikke stagnere, hvor der skal 
trives Krat; det maa enten findes som sivende Grundvand i nogen 
(30—50 cm) Dybde eller ogsaa være lokaliseret i Bække. 
Jordbunden synes ikke at spille nogen Rolle for Kratdannelsen ; 
dog findes den ikke paa fast Klippe. Denne er i Krattene altid dæk- 
ket af et 10—70 cm tykt Lag af Løsjord og har da kun Betydning som 
vandstandsende Lag. Krat kan findes paa Moræner, paa Blokras, 
Grus, Sand og Ler. Muld er ikke nødvendig; men under Krattenes 
Vækst samles naturligvis et betydeligt (5—10 cm tykt) Lag af De- 
tritus, gamle Blade, Pinde o.s.v., som nedadtil gaar over i Fin- 
jorden. Dette Lag har selvfølgelig Betydning for Buskenes Trivsel, 
idet det paa Grund af sin ringe Varmeledningsevne forsinker Tem- 
peratursvingninger i Bunden, ved sin mørke Farve indsuger Sol- 
varme og beskytter Bunden mod Udtørring. Humusdækket er imid- 
lertid et sekundært Fænomen betinget af Krattet, ikke omvendt, og 
det savnes i adskillige kraftige, veludviklede Krat. 
15 
