Rejser og botaniske Undersøgelser 1 Ost-Gronland. 235 
Hertil maa imidlertid bemærkes, at de tykkeste Stammer, jeg har 
haft til Undersøgelse, har været for opløste til at kunne undersøges, 
og desuden maa det bemærkes, at de nedliggende Stammer ofte slaar 
Rødder og vokser videre i Spidsen, medens den ældste Del af Stam- 
men dør bort. For mig er der da heller ikke nogen Tvivl om, at 
sidstnævnte naar den højeste Alder, og ofte er jeg blevet forbavset 
over, hvor stor en Stamme der svarede til mange af enkelte 5—6 mm 
tykke og 15—20 cm 
hoje Skud dannede 
Buske. Stammerne er 
i Reglen ekscentriske 
i Heden og paa Espa- 
lierene, medens dette 
er langt mindre frem- 
trædende hos Krat- 
buskene, der under- 
tiden vokser ligeligt 
til alle Sider i 20 Aar. 
Ekscentriciteten  op- 
staar, naar den oprin- 
delig oprette Stamme 
af Snetrykket tvinges 
til at indtage en skraa 
eller nedliggende Stil- 
ling. Hede- og Espa- 
lierbuskenes ekscen- 
triske, ofte lappede 
Stamme- Tværsnit, 
hvor Livet kun er be- Å 
varet i de 1—8 frem- ; 
staaende Valke, frem- pig 
ap. 
mes utvivlsomt der- _ 
Fig. 34. Birke-Espalier (Befula nana). Fra Lynghede 
ved, at Grene. eller : 22 À : GBR 
> С i Kingorsuak. Stammen ег 33 mm 1 Diameter ved 
Stammedele om Vin- Gonder 
teren bliver snebare 
og dør bort, medens de snedækte vegeterer videre og ernærer Stam- 
men ‘ensidig. 
Aarringenes Bredde er meget forskellig; den varierer mellem 
0,02 mm og 1,5 mm. (Den er bestemt paa slebne Tyndsnit under 
Mikroskopet). De bredeste Aarringe findes, som allerede fremsat 
af ROSENVINGE (1. с. р. 146), hos Kratbuskene, medens de mere ud- 
satte Espalierer kun har en ringere Tykkelsesvækst, og ofte naar en 
Aarring ikke helt rundt, men udkiles til Siderne og gaar jævnt over i 
