Rejser og botaniske Undersogelser i Ost-Gronland. 941 
bage staar en lodret Væg med nedenfor liggende, beskyttet Bund. 
Ogsaa ved Forkastninger er der fremkommet Klippevægge, ved hvis 
"Fod Urteli kan trives. Endelig er det af Betydning, især for Urteli- 
Dannelsen paa lavt Land, at Isbevægelsen hovedsagelig er foregaaet 
i Retningen N.—S., hvorved de talrige lave, isskurede Kuller kom- 
mer til at vende deres stejleste, mindst bearbejdede Side (Læsiden) 
mod Syd og derfor her afgiver gode Standpladser. Isbevagelsens 
Retning og dermed Landets Form har utvivlsomt megen Betydning, 
og det er næppe tilfældigt, at Angmagsalik-Distrikts Oase-Flora 
hører op, netop hvor Isbevægelsen har gaaet mere i V.—Ø. Den af 
Hartz!) fremsatte Anskuelse, at de frodige Steder ligger 160—315 m 
over Havfladen, fordi de der er hævede over Taagen og fjærnere 
fra det kolde Fjordvand og Isen, har næppe mere Betydning end 
den af ROSENVINGE 1. c. p. 164 fremsatte Mening, at „Yderlandets fug- 
tige Klima begunstiger Urteliernes Udvikling, og paa samme Maade 
virker formodentlig det taagerige Klima i Fjældregionen“. Derimod 
har det sikkert Betydning, at Lierne ved at ligge saa højt faar mere 
Solskin i de smalle Fjorde, hvor ellers den modsatte Fjældrække let 
udelukker Solen. 
Størst Betydning har imidlertid Vandtilførselen. Urtelien kræver 
i Juni—Juli Maaned en stadig Tilgang af rindende Vand, og bedst 
trives den, hvor Vandet stedse drypper og siver ned over Fjæld- 
væggen til Lien, hvis Jordbund fugtes uden at vandfyldes, og hvor 
Dræningen er. fortrinlig paa Grund af Undergrundens Løshed og 
Liens stejle Overflade. Det er sikkert Vandet og kun Vandet, der 
betinger, om en vel eksponeret Li skal blive Urteli, Græsli eller 
Lynghede. Derfor findes Urteli kun paa saadanne lave Bakker, hvor 
et ovenfor liggende Land giver rigelig Tilførsel af Smeltevand, og 
de frodigste Urtelier træffes altid paa Sydsiderne af de største og 
højeste Fjælde, hvor Trinklippen har rigelig Sne. Derfor har Kiliki- 
taks sydeksponerede, grusrige Side kun den tarveligste Fjældmarks- 
Vegetation; thi Smeltevandet afledes af Spalter, som strækker sig 
vinkelret paa Faldet, medens Kakasuak, faa km sydligere i samme 
Dal, har den frodigste Urteli paa sine velvandede Lier. | 
Snedækket er betydeligt over Urtelien; det er oftest 0,4+—1 т 
eller deromkring paa Urtelierne i Stationens Nabolag. Det lægger sig 
tidligt. Allerede i sidste Halvdel af Oktober var Kordlortok-Lien fuld- 
stændig snedækt, og Sneen holdt sig uafbrudt hele Vinteren til Juni; 
ja for nogle Urtelier er Afsmeltningen ikke sluttet for sidst i denne 
Maaned; men de fleste Urtelier bliver dog snebare for 15. Juni. 
Dette store Snelag har stor Betydning for Urtelien ved at beskytte 
1) Øst-Grønlands Vegetationsforhold. Medd. o. Groenland, XVIII, pag. 302. 
XLIX. 16 
