Rejser og botaniske Undersøgelser i Ost-Gronland. 251 
stejlere Strækninger, hvortil Hedens overflødige Vand kan faa Afløb. 
Endskønt Lyngheden ikke kræver stejle Skraaninger, kan den godt 
trives paa saadanne; ja endog paa mindre, lodrette Vægge kan den 
findes, saafremt Klippen byder Fodfæste og Jordbund for Buskene. 
Lyngheden skyer derimod den vandrette Bund. 
Ekspositionen har ikke saa stor Betydning for Heden som for 
de foregaaende Formationer, da Hedebuskene kan nøjes med en 
langt ringere Insolation og Varme; men de frodigste Heder træffes 
udelukkende paa SV.—SS®. eksponerede Skraaninger, og Nordvest- 
siderne er som Regel blottede for Hede. 
Snedækket er lavt (10--40 cm tykt) over Heden; men det er 
fuldtændigt og holder sig temmelig konstant Vinteren igennem. Der- 
imod bliver Heden tidlig snebar i Foraaret. Steder, hvor Sneen 
fyger sammen i flere Meter høje Driver og sent smelter af, skyes af 
Lyngbuskene, lige saa vel som Steder, der ofte er snebare; f. Eks. 
det smalle Bælte rundt om store, fremragende Blokke og Klipper, 
hvor Vinden slaar ned og derfor fejer Sneen bort, er selv i den fro- 
digste Lynghede blottet for Plantevækst. 
Vinden spiller en betydelig Rolle for Heden, idet Buskene vel 
ikke ubetinget kræver Læ, men dog kun trives godt, hvor Vinden 
ikke har frit Spil. Derfor er Nordvestsiderne gerne blottede for 
Hede, og sikkert er det ogsaa delvis af denne Grund, at den flade 
Bund, f. Eks. Grusfladerne, ikke er lyngdækket. Skønt der paa 
disse findes Hedebuske, som ofte danner den mest fremtrædende Del 
af Vegetationen, naar de ikke til nogen Hededannelse, idet der altid 
er store aabne, plantetomme Mellemrum, og Buskene er tiltrykte og 
stærkt vindslidte. Overhovedet er det Vindforholdene, som betinger, 
om en Strækning skal bære Lynghede eller Fjældmark. Er der Læ, 
bliver det førstnævnte, er der derimod vinaabent, findes sidstnævnte. 
Vandingsforholdene er af stor Betydning for Lyngheden. Som 
tidligere omtalt maa Nedbøren betragtes som utilstrækkelig for Ve- 
getationen, og derfor kommer Grundvandet og det rindende Vand 
til at spille den største Rolle for Vegetationssamfundenes Fordeling. 
Lyngheden har temmelig tør Bund; Grundvandet har jeg ingen- 
sinde naaet ved Gravning, ej heller findes der den dryppende og 
sivende Vandrigdom, som karakteriserer Urtelierne, eller den Rig- 
dom paa rindende Vand, som er Betingelsen for Kratdannelsen. Der 
kan godt findes Bække i Lyngheden; ja den frodigste Hede findes 
kun ved Bredderne af Bække, men Bækken løber da hen over nøgen 
Klippegrund, og Vandet har kun ringe Lejlighed til at trænge ind i 
Løsjorden, eller Smaabækkene har skaaret sig smalle (20—50 cm), 
men dybe Render (indtil c. 80 cm) ned i Løsjorden og fører kun 
Vand i den fugtige Tid og lige efter Regnskyl. 
