Rejser og botaniske Undersøgelser i Ost-Gronland. 263 
Fjældmarken. 
Ved Fjældmark-Vegetation forstaar jeg enhver Vegetation, som er 
saa spredt og aaben, at den nøgne Bund næsten overalt skinner igen- 
nem uden at være dækket af en Under-Vegetation. Ved den nøgne 
Bund menes ikke de Klipper eller Sten, der i stor Mængde findes i 
alle Formationer, men Bund, som Planterne kunde fæste Rod i og 
trives paa, hvis Naturforholdene ellers tillod det. 
Medens der for de tidligere omtalte Formationer kan angives 
bestemte Overfladeforhold, som var Betingelsen for deres Forekomst, 
kan dette ikke gøres for. Fjældmarkens Vedkommende, naar Begrebet 
tages i den Udstrækning, som her er sket. Fjældmarkens karak- 
teristiske lave, aabne Vegetation med den ufuldstændigt dækkede, 
humusfattige Jordbund findes saavel paa fuldstændig flade Arealer 
som paa kuperede, stærkt hældende Steder; ja endog meget stejle 
Klipper kan have Fjældmarkskarakter, idet Bevoksningen paa deres 
Afsatser og Trin er for sparsom til at henregnes til Trinklippe-Vegeta- 
tionen. 
Ekspositionen har ejheller den Betydning for Fjældmarken som 
for de tidligere omtalte Formationer; der er vel nogen Forskel i Mos- 
‘ Rigdommen paa de kolde, skyggefulde Nordhælder og Fattigdommen 
paa de varme, tørre Sydhælder; men den er ikke saa stor, at den 
berettiger til Opstilling af en særlig Facies, begge kan bære en lige 
udpræget Fjældmark. 
Snedækket er i Reglen tyndt i Fjældmarken og ligger i Driver, som 
ofte omlejres, adskilte af nøgne Partier, der flytter sig efter Vind- 
retningen. Dog findes konstant nøgne Bælter om alle store Blokke 
og paa Vindsiden af Klippevægge. Snedækket er da næsten altid 
ufuldstændigt og utilstrækkeligt; det brydes ofte op i Vintertiden, og 
Planterne staar da nøgne, udsatte for Kuldens Indflydelse, for store 
Svingninger i Temperaturen, for Udtørring under Føhnstormene og 
endelig for en ofte ødelæggende Erosion, som ikke nøjes med at 
bortæde de overjordiske Dele, men ogsaa angriber selve Vegetations- 
bunden og derved beskadiger de underjordiske Overvintrings-Organer. 
‘Der kan dog ogsaa 1 Fjældmarken findes Steder, hvor Snedækket 
er baade konstant og mægtigt; men i saa Tilfælde ligger Sneen meget 
længe, ja kan perennere i enkelte ugunstige Aar, som Forholdet var 
med en vældig Drive, der laa paa Depot-Ø i September 1898, medens 
den. var smeltet bort i 1899 og havde blottet en fattig Fjældmarks- 
Vegetation. Paa disse Steder bliver Jorden sent snebar, er gennem- 
vædet af koldt Smeltevand og bliver først saa sent skikket, at 
