264 CHR. KRUUSE 
Vegetationstiden indskrænkes til et utilstrækkeligt Minimum. Disse 
Lokaliteter er derfor ofte fuldstændig plantetomme, som Tilfældet var - 
med flere Sandlier i den vestlige Del af Elvbakker. 
Jordbunden i Fjældmarken er ofte ustabil, løs, udsat for Om- 
lejringer i Form af Nedgliden, Udflyden, Forvitring og Bortblæsning. 
Dette har selvfølgelig den største Betydning for Fjældmarkens Plan- ~ 
ter, dels ved at forhindre Frøenes Spiring, dels ved at tvinge Plan- 
terne til at udvikle mægtige underjordiske Organer til Fasthæftning, 
Næringsoptagelse og Oplejring af denne. Allerede TRAUTVETTER har 
gjort opmærksom paa dette, og ROSENVINGE (I. с. р. 221) fremhæver 
stærkt Fjældmarks-Planternes Forankring i Bunden. Jordbunden be- 
staar næsten altid af Grus og Sand; den indeholder aldrig Muld, kun 
sjældent findes Mor eller tørveagtige Humusforbindelser; overhovedet 
findes organiske Rester kun i minimale Mængder i den. Ler findes : 
yderst sjældent og spiller alene en Rolle for et enkelt lille Sam- 
lag. Gruset er imidlertid forholdsvis næringsrigt, idet Kornene, ifølge 
NORDENSKIOLDS Undersøgelser af Bjærgarter fra Angmagsalik, er 
meget stærkt forvitrede og omdannede i saa høj Grad, at Bestem- 
melse af Bjærgarten ofte er vanskelig. Det er derfor næppe Nærings- 
mangel, der betinger Fjældmarkens spredte Vegetation; i ethvert Fald 
har denne kun Betydning for de udvaskede Sandaflejringers Ved- 
kommende. 
Vandet er aldrig til Stede i tilstrækkelig Mængde, og det er dette 
Forhold, der i Forbindelse med Snedækkets Utilstrækkelighed danner 
den vigtigste Hindring for en tættere Vegetations Udvikling. Jord- 
bunden bliver hurtig tør i Fjældmarken; Nedbøren i Sommertiden 
er utilstrækkelig; perennerende Snedriver findes vel i Fjældmarken, 
men deres Smeltevand vil enten samle sig til Bække, paa hvis Bred-. 
der en skarpt begrænset Urteli- og Græsli-Vegetation finder Plads, 
eller stagnere i Pøle, som er plantetomme eller kun bevoksede med 
sorte Mosser og blaa-grønne Alger. Overfladevandet forsvinder i den 
løse Bund eller damper bort i forbavsende kort Tid og kommer der- 
for ikke Plantevæksten til Gode. Grundvand findes i Regelen ikke 
i opnaaelig Dybde, og den grove, løse Bund har for ringe Vandløft- 
ningsevne til at bringe det i Dagen. Jeg anser Vandmangel for den 
vigtigste, mest betydende Faktor for Fjældmarkens Udvikling i Ang- 
magsalik. 
Højden over Havet har ikke i Angmagsalik-Egnen nogen Be- 
tydning for Fjældmarken. Fjældmark kan findes lige saa udpræget 
2—3 m over Havet som i 1500 m Højde. Det er imidlertid ofte frem- 
hævet, at Toppene — særlig Topplateauerne — og de høje Fjælde er 
Fjældmarkens Hjem, og dette kan jeg til fulde underskrive; men det 
er ikke den absolute Højde over Havet, der her har nogen Betyd- 
