Rejser og botaniske Undersøgelser i Ost-Gronland. 281 
Søer og Damme. 
Søer findes kun i ringe Antal uden for Koloniens nærmeste Om- 
egn. Paa det lave Land og i Dalene findes her ikke mindre end 7 
ret betydelige Søer, medens jeg ikke har fundet mere end een nogen- 
lunde stor Sø uden for Angmagsalik-Ø, nemlig den af Ногм opda- 
gede Sø ved Ikatek. Dammene er ligeledes langt almindeligere paa 
Angmagsalik-Ø ved Kolonien end i den øvrige Egn. Jeg har her 
noteret 17 mindre Vandsamlinger, medens jeg uden for Koloniens 
nærmeste Omegn kun kender 8 mest aldeles ubetydelige Vandhuller, 
hvoraf de 5 findes paa den lave Odde i Tunok (se Kortet Tavle IT). 
Dette Forhold skyldes Landets kuperede Natur. Fjældene rejser sig 
oftest stejlt af Havet uden Forland og giver kun ringe Anledning til 
Dannelsen af stagnerende Vandmasser. Kun faa Steder er der Lav- 
land, saaledes paa Vestsiden af Stor-Ø, i Tunok, ved Isi, i Sermilik- 
Fjord, i Kingorsuak og ved Kolonien; men her findes da ogsaa mange 
vandfyldte Levninger. 
De store og dybe Søer er meget sparsomt bevoksede og mangler 
Phanerogamer. Paa deres Bund har jeg kun fundet Arter af Am- 
blystegium (aduncum, pseudostramineum) og Marsupiella apiculata. Van- 
det er i Reglen klart, og Bunden kan ses i 10—12 m Dybde; det er 
koldt, mangler fuldstændig makroskopisk Svæv, og Insektlivet er over 
ordenlig sparsomt. Derimod findes ofte Ørreder (Salmo alpinus) og 
undertiden Hundestejler (Gasterosteus aculeatus). 
Andre store Søer modtager det direkte Afløb fra Bræer og fun- 
gerer som Klarebassiner. Deres Vand er en gul, uigennemsigtig Ler- 
vælling, og Planteliv har jeg ikke iagttaget i dem. Grunden til, at 
de store, dybe Søer er saa blottede for Plantevækst, er utvivlsomt 
den, at deres Vand er meget koldt (under 4°), hvorved selv meget 
nøjsomme Vandplanter ikke faar Temperaturer, i hvilke de formaar 
at vegetere. Fænomenet er ikke begrænset til Angmagsalik. RosEn- 
VINGE omtaler (1. с. р. 242), at han ikke har iagttaget Blomsterplanter 
paa dybere Vand. Hartz!) nævner flere store Søer, men omtaler 
ikke nogen Phanerogam-Vegetation, medens han nævner en saadan 
fra Dammene. Ikke heller WARMING (1. с. р. 127) omtaler nogen Sø- 
Vegetation, og selv fandt jeg i 18977), at de store Søer var blottede 
for Plantevækst. 
Lønner det sig saaledes ikke at undersøge de store Søer, giver 
Dammene derimod en saa meget rigere Høst. Ganske vist er Vege- 
1) Bot. Rejseberetning, Medd. o. Grønl., XV, S. 22 og 42. 
?) Vegetationen i Egedesminde Skærgaard, Medd. о. Gronl. XIV, S. 384. 
