288 Car. KRUUSE: Rejser og botaniske Undersøgelser i Ost-Grenland. 
meget spredt paa de stejle Klipper og skraanende Sandlier, og Affald 
kan derfor ikke hobe sig op; det bliver for største Delen ført ned i 
Havnen af en lille Bæk. Der findes derfor heller ikke nogen luksu- 
rierende Plantevækst om Bygningerne. Derimod er der i Aarenes 
Løb indslæbt nogle, evropæiske Plenter, som staar hist og her paa 
det gule Grus og Sand især i Nærheden af Hønsehusene og ved Aske- 
og Fejeskarnsbunker. Jeg har her fundet: 
Brassica campestris, Sinapis arvensis, Plantago major, Malva neg- 
lecta, Pisum sativum og Hordeum hexastichum. De naaede i Somme- 
ren 1902 til Blomstring, undtagen Malva; men jeg iagttog ikke Frugt 
i nogen af dem og tror ikke, at de vil kunne holde sig paa Stedet 
til Trods for, at de næsten naaede normal Udvikling. 
Fuglefjælde som i Vest-Grønland, med Hundreder eller Tusinder 
af vingede Beboere og Overflod af Gødning, findes ikke inden for den 
besøgte Kyststrækning. Fuglelivet er meget sparsomt og de faa be- 
boede Klipper huser kun et Faatal af Reder fra 2—3 til c. 20 og 
forekommer kun med meget store Mellemrum. Jeg har noteret Fugle- 
klipper paa Sydpynten af Depot-Fjord, Nordre og Søndre 
Smaaholme, Kap Christiansen og Aggas-@. Forholdene 
har desverre ikke tilladt mig at komme op paa nogen af disse stejle 
Klipper, som vi passerede i ringe Afstand eller laa stille ved i kort 
Tid; men set nedenfra har jeg noteret: Cerastium alpinum, Silene 
acaulis, Saxifraga decipiens, S. rivularis, Rhodiola, Poa pratensis, Carex 
glareosa og Polytrichum alpinum. Desuden var Klippen ofte plettet af 
Xanthoria elegans. 
Et Fuglefjæld af en særlig Art var Falkefjeld ved Kingorsuak, 
som under en enkelt Falkerede var plettet af ovennævnte Lichen og 
bevokset med luksurierende Former af Potentilla maculata, Cerastium 
alpinum, Alsine verna, Draba hirta, Chameenerium latifolium, Saxifraga 
Aizoon, S. decipiens, S. cernua, S. nivalis, Sedum annuum, S. villosum, 
5. Rhodiola, Thymus serpyllum, Salix glauca, Antennaria alpina, 
Cystopteris fragilis, Woodsia ilvensis, W. glabella, Grimmia alpicola og 
Andreaea petrophila. 
Ligesaa faatallige er Fugleholmene, af hvilke jeg har noteret 5, 
alle i Angmagsalik-Fjord. Det er smaa, lave Klippeger, hvis Over- 
flade er dækket af et 30 til c. 100 cm tykt Lag Mos-Torv, hvorpaa 
Terner og Edderfugle hækker. I Sammenligning med Vest-Gronlands 
Fugleskær er disse meget sparsomt beboede; men Vegetationen bærer 
dog tydeligt Præg af Fuglenes Gødning. Den er omtalt S. 72 og 83. 
