8 Karl F. Lindman. (LX 



att den först observerade verkan härrörde av svaga sekun- 

 dära vibrationer hos glasskivan. 



3. Försöken med bomullstyget föranledde mig att under- 

 söka, huruvida en genom belastning alstrad spänning hos 

 en dylik tygreflektor inverkar på reflexionsförmågan. Jag 

 gjorde för detta ändamål bruk av en tät 0,3 mm tjock duk 

 av vit satäng. Dess bredd var 75 cm och dess höjd mellan 

 fållarna, i vilka tvenne trälister infördes, 80 cm. Då duken 

 var belastad endast med den undre c:a 100 gr vägande trä- 

 listen (^en övre tjänade till att uppbära duken), var det 

 från duken återkastade ljudets intensitet (vid 30° infalls- 

 vinkel) endast c:a 7 % av det från den mindre i samma läge 

 bragta glasskivan återkastade ljudets. Efter belastning 

 med vikter av sammanlagt 12 kg ökades dess reflexionsför- 

 måga till i det närmast det dubbla mot nyss. Ett mjukt 

 ospänt tyg ger sannolikt i högre grad efter för luftens vibra- 

 tioner, än vad fallet är med tyget i spänt tillstånd. Re- 

 flexionsförmågans ökning med belastningen berodde förmod- 

 ligen i främsta rummet härpå. 



För besvarandet av frågan, huruvida belastningen även 

 inverkade på genomsläppligheten för ljudet, upphängdes 

 duken framför mottagningsapparaten (mikrofonen jämte 

 den därtill hörande konkavspegeln), då denna var uppställd 

 mitt framför ljudkällan på ett större avstånd från denna 

 (de båda konkavspeglarnas axlar sammanföllo därvid). 

 I obelastat tillstånd genomsläppte duken c: a 45 % av den 

 på densamma fallande ljudenergien, efter belastning med 

 12 kg omkring 50 %. Belastningen medförde således även 

 en, om ock jämförelsevis ringa, ökning av genomsläpplig- 

 heten för ljudet. Emedan tyget var av så- pass fast art, att 

 duken knappast märkbart förlängdes genom belastningen, 

 kan den ökade genomsläppligheten icke tillskrivas någon 

 ökad genomtränglighet för luft, och torde därför få anses 

 bero på transversalsvängningar hos den genom belastningen 

 spända duken (dessa måste då även i sin mån hava inverkat 

 på reflexionen). Huruvida de sålunda observerade förän- 

 dringarna av reflexionsförmågan och genomsläppligheten 

 skulle ökats eller eventuellt minskats genom en fortsatt 



