A N:o 8) Försök rörande ljudets reflexion och absorption. 9 



ökning av belastningen har jag tillsvidare icke undersökt. 

 Måhända uppnå de ett maximum för en av tonhöjden bero- 

 ende belastning, i vilket fall man skulle hava att göra med 

 en resonansioreteelse. 



Då duken (såsom obelastad) täckte den mot ljudkällan 

 vända sidan av den mindre glasskivan, visade sig den totala 

 reflekterade intensiteten bero av om duken berörde glas- 

 ytan eller ej. Då duken var svagt spänd över skivan, så att 

 den i de flesta punkter berörde glasytan, var den reflekterade 

 intensiteten inemot 90 % av den från den obetäckta glas- 

 ytan reflekterade. Då duken hängde löst på glasskivan, 

 reflekterades omkring 60 %, och då den hängde fritt på ett 

 avstånd av c:a 5 cm från den, omkring 30 %. Det sistnäninda 

 talet motsvarar även till sin storleksordning vad man med 

 hänsyn till de nyss anförda försöken angående dukens ge- 

 nomsläpplighet och reflexionsförmåga i detta fall kunde 

 vänta sig. Då duken icke hängde fritt, kunde den i berö- 

 ringspunkterna icke giva efter för luftvibrationerna, varför 

 denfrån duken och glaset gemensamt reflekterade intensiteten 

 då var väsentligt större och närmade sig den från den obe- 

 täckta glasskivan reflekterade. Det framgår av dessa för- 

 sök, att om man medelst tygbeklädnad eller draperier vill 

 minska ljudets återkastning från väggarna i ett rum, det 

 för ändamålet använda tyget bör hänga löst på väggarna 

 och helst icke beröra dessa. 



Då det var av intresse att undersöka, om även en från 

 början elastisk hinnas, t. ex. en gummimembrans, genom- 

 släpplighet för ljud, ökas genom belastning (ensidig spän- 

 ning), men den gummimembran, jag hade att tillgå, var 

 av ganska ringa storlek, betjänade jag mig för detta ända- 

 mål av den försöksanordning, som jag tidigare använt vid 

 försöken rörande ljudets ledning genom rör. Den såsom 

 ljudkälla tjänande ringklockan inneslöts följaktligen i en 

 glasklocka med tjocka väggar, varifrån ljudet utträdde ge- 

 nom en metalltratt och från denna leddes genom ett glasrör 

 av 16 mm:s inre diameter, framför vars öppna ända mikro- 

 fonen (utan konkavspegel) var uppställd på c:a 5 cm:s av- 

 stånd. (Se fig. 1 i min uppsats om ljudets ledning genom rör). 



