Artturi I. Virtanen. 



(LX 



Ylläolevan hiilivedyn empirinen kaava on kumminkin 

 ^18^2 6' joten molekylissä C^qH^s täyty}^ yhden vetyatomin 

 tilalla olla metyliryhmän. Koska rikin kanssa kuumennet- 

 taessa metyliryhmä poistuu (mahdollisesti metylsulfidina) 

 samalla kuiii hydratut renkaat muuttuvat benzolirenkaiksi, 

 on todennäköisintä, etta metyliryhmä on liittynyt sellai- 

 seen tertiäriseen hiiliatomiin, joka dehydrauksen kautta 

 muuttuu kvaternäriseksi, toisin sanoen jompaankumpaan 

 hydrattujen renkaitten yhteisistä hiiliatomeista. Hiilivedyn 

 kaava kokonaisuudessaan olisi siis: 



HC 



CH 



H.C 



'2 



C 



/\/ 

 C 



HC 



CH^ . HC 



C . CH^ 

 CH^ 



CH, 



CH, 



tai 



HC^^CH 

 C 



HX 



H^G 



CH-i . C 



CH^ . HC 



'%. 



CH 



\-., 



C 

 CH 



CH, 



CHo 



CH, 



Pinabietinihapon rakenteesta vöimme kaiken edellä esi- 

 tetyn nojalla päätellä seuraavaa. Kaksoissiteen, aikaisem- 

 massa tutkimuksessa i) osoitetun kolmirenkaan ja karbok- 

 sylin täytyy olla samassa hiilirenkaassa. Tämä on se rengas, 

 johon isopropylirj^hmä liittyy. Hiilivedyn muodostuessa 

 haposta toisiintuu kolmirengas ensiksi kaksoissiteeksi, jonka 

 jälkeen karboksylin hydroksyliryhmä poistuu yhden ren- 

 kaassa olevan vetyatomin kanssa vetenä. Tämän kautta 

 muuttuu rengas benzolirenkaaksi. Kaavamaisesti esitet- 

 tynä, vaikkakaan kolmirenkaan, kaksoissiteen ja karbok- 



') Kentiistisearan- tiedonantoja,^26, 189 (1917). 



