50 Osc. V. Johansson. (CIN ; 
RR TA EN SR NE MA RK nea nn 
SNETT ESSEN NW 
— 
IVIITen or vs get 10 2 4 29 29 9 10 6 
(FSömm ants ED 11 8 22 15 6 9 
Dessa tal visa, att af alla Vindar rmedhemta SE- och S- 
vindarna den största fuktmängden, båda tillsammans 58 2, 
under vintern. På sommaren medhemtas också med Ishafs- 
monsunen från N en stor fuktmängd, så att den från N- 
sidan är nästan lika stor som den från S-sidan. 
Demn'r elativa fuktighet enmar på vintemsanska 
lika vid olika vindar, för E—SW-vindar circa 89 92,, medan 
W-vindar äro torrast med 8124. På sommaren äro likaså 
W-vindarna torrast och E åa N-vindarna fuktigast. Den 
dynamiska, af fjällen i W påverkade, karaktären hos W- 
vindarna framträder sålunda både i temperatur och fuktighet. 
I Helsingfors äro SW och S-vindarna både absolut och rela- 
tivt fuktigast, N och NW-vindarna torrast, såväl under 
vinter som sommar. 
Molnigheten växlar ganska tydligt med vindrikt- 
ningen, är under vintern störst 94 2, vid NE, minst 62 94, vid 
NW, under sommaren störst vid N-, 84 2, minst 62 4, vid 
SW-vind. På grund af högervridningen med höjden öfvergår 
SW-vinden i molnlagret tydligen till vestlig, d. v. s. här- 
stammar från bergstrakterna i Skandinavien. Vindstilla ut- 
märker sig såsom jämförelsevis fattig på fukt och moln. 
I Helsingfors är S-vinden mulnast, NW- eller N-vinden 
klarast. 
Nederbörden kommer: under: vintern mest med 
SE-vind, därnäst med S, alltså de mest frekventerade vin- 
darna. Ungefär samma regel gäller för sommaren, då N 
och därnäst NE- och SE-vindarna medföra den största regn- 
mängden. Minst nederbörd kommer med W- och NW-vindar. 
Nederbördsdagarna fördela sig ungefär på samma sätt på 
olika vindar, på vintern dock minst vid NE-vind. Deras 
antal jämfördt med totalantalet dagar med samma vind- 
riktning, d. v. s. sannolikheten för en nederbördsdag är störst 
vid NE-, minst vid NW- eller "W-vind. Samma regel gäller 
