184 



inom societeten. Detta förhållande beror sjelffallet på en 

 inom de mera nationela vetenskaperna konkurrerande verk- 

 samhet från de nämnda specialsällskapens sida och konkur- 

 rensen gör sig naturligtvis känbar, särskildt inom de natur- 

 historiska och historisk-fiolologiska sektionerna. Bland de 

 fysisk-matematiska vetenskaperna är det jämförelsevis få, 

 inom hvilka forskningen kan i allmännare mån röra sig på 

 specifikt fosterländskt gebit och ett af dessa forskningsom- 

 råden meteorologin, är ju genom den under societeten ly- 

 dande meteorologiska centralanstalten, intimt förknippad vid 

 vårt samfund. 



Om också således den af societeten förmedlade veten- 

 skapliga produktionen tilltagit, likasom den öfverhufvud gjort 

 det i mycket hög grad i vårt land under de senaste decen- 

 nierna, så har dock den utveckling de vetenskapliga förhål- 

 landena hos oss tagit utöfvat ett ogynsamt inflytande på vissa, 

 områden af societetens verksamhet och kanske äfven i någon 

 mån hämmat hfaktiglieten inom densamma. Uppgifterna och 

 resultaten på den fosterländska forskningens gebit äro natur- 

 hgtvis mera egnade att inom ett lärdt samfund med den ka- 

 raktär som societeten med lifligare intresse af dess ledamöter 

 omfattas än specialforskningar inom t. ex. matematiken och 

 de exakta naturvetenskaperna kunna räkna på. Men utan 

 tvifvel har dock den inhemska vetenskapliga forskningen 

 öfverhufvud vunnit på den arbetsfördelning som genom in- 

 rättandet af nya vetenskapliga föreningar med specielare 

 uppgifter ernåtts. Särskildt hafva dessa på grund af sin or- 

 ganisation kunnat indraga och för vetenskapliga sträfvanden 

 impulsivt intressera krafter, hvilka, om dessa föreningar icke 

 funnits, säkerligen icke åtminstone i samma mån hade kom- 

 mit societetens verksamhet till godo. Emellertid hafva de 

 vetenskapliga krafterna i vårt land härigenom splittrats och 

 måhända i högre grad än med hänsyn till våra i detta af- 

 seende små ressurser varit önskvärdt. En större centralisa- 

 tion eller rättare ett samarbete mellan de skilda sällskapen 

 med bevarande af arbetsfördelningens sunda princip, vore 

 säkerhgen eftersträfvandsvärdt, icke blott från societetens 



