72 



härledas ur de för verbet angifiia; men dock torde möjlig- 

 heten af betydelsen 'uppbåd' såsom föregångare till den af 

 'legion' icke vara utesluten. Elogium får väl näppeligen 

 tolkas annorlunda än som börjande från betydelsen 'utsago'. 



Utöfver de nu behandlade nomina, hvilkas förekomst 

 inom latinet komma oss att desto lifligare känna afsakna- 

 den af verbet legere i den med sagda nominas besläktade 

 betydelse, vilja vi påpeka ett bruk af verbet själft med 

 samma värkan. Latinets legere citeras äfven i betydelsen 

 'högt uppläsa' = recitare. Denna betydelse återfinnes hos 

 gr. Uytiv och synes där ha utvecklat sig ur ordets användning 

 om talares uppträdande med konstmässigt utarbetade tal. 



Nu meddelade sammanträffanden i grekiskan och lati- 

 net mellan uttryck för tal och tala torde af mången icke 

 erkännas som tillräckliga bevismedel för verbet legére's van- 

 dring i betydelsen 'tala, säga' i förhistorisk tid öfver det la- 

 tinska språkområdets mark. Också tror jag man skall kunna 

 skönja vida tydligare spår efter det därsammastädes. I den 

 till oss komna romerska litteraturen föreligga nämligen tvänne 

 särskilda ordgrupper, hvilkas enskilda ord samtliga få sin 

 bästa förklaring, om vi för deras tolkning utgå från ett 

 legere = *tala, säga. Den ena gruppen inrymmer utom 

 det compositum af legere Cicero anför för tolkningen af or- 

 det 'religio', verbet 'religere', jämte det däraf bildade adjek- 

 tivet 'religens', just nämda substantiv och dess afledning 

 'religiosus'. Den andra gruppen bildas af 'legäre' jämte dess 

 derivata och composita. 



I det följande vill jag närmast uppta till behandling 

 denna senare grupp, då förvandtskapen mellan dess huf- 

 vudrepresentant, legäre, och meranämda legere =- tala, säga, 

 synes mig ej mindre till betydelsen än till formen mest 

 handgriplig. De till den förra hörande orden däremot, re- 

 ligere m. fl., stå väl till stambildning närmare legere, men 

 innehade under den historiska tiden för språkets lif i Rom 

 på grund af den betydande förskjutning de undergått i se- 

 masiologiskt afseende en tämligen från slamverbet isolerad 

 ställning. 



