85 



del icke kunna afgöra om detta är det historiskt-genetiskt 

 riktiga. 



Gudsfruktan i dess mörka sida värkade icke blott utåt 

 till anlitande af besvärjelser, utan äfven inåt på människan 

 själf. Äfven dessa dess psykiska uttryck betecknades med 

 religio: vidskeplig skräck; vantro, vidskepliga tankar. ^ 



Med särskiljande af de tvänne moment som inneligga 

 i gudsfraktan framgick å ena sidan 'hänsyn för gudarne' i 

 allmännare betydelse samt å andra sidan 'fruktan' i allmän- 

 het, samt därmed 'betänklighet, bekymmer, omsorg' ^ såsom 

 pendant på intellektets gebit. 



Med den förändring af uppfattningen om gudarnes ka- 

 raktär, som med stigande civilisation inträdde, öfvergick hän- 

 synen för gudarne altmera till en 'aktning för gudarne', och 

 denna renade uppfattning återträffas äfven i språkets bruk 

 af 'religio'. — En parallel utveckling i betydelsen från 'hän- 

 syn på grund af fruktan' till 'aktning' vidkändes verecuudia, 

 reverentia och med dem besläktade ord. 



1 Torrebat eos portenti religio, quod navigantibus eis sol 

 defecerat. Justinus H. Ph. 22, (3, 1. Animos (Romanorum) quoque 

 multiplex religio et pleraque externa invasit, novos ritus sacrifi- 

 candi vaticinando inferentibus in domos, quibus quaestui sunt capti 

 superstitione animi. Livius 4, 30, 9. — Till sist anförda betydelser 

 slutar sig den, som tidigare antagits vara den ursprungliga för 

 ordet religio. Se därom s. 11 not. 1. Breal exemplifierar denna 

 med: Livius 8, 17, 3; 4, dictator ab consulibus ex auctoritate senatus 

 dictus P. Cornelius Rufinus, magister equitum M. Antonius, religio 

 deinde incessit vitio eos creatos magistratuque se abdicaverunt. e. a. 

 vide Breal p. 157. För de i det följande förtecknade betydelserna 

 bänvisa vi till lexica och Nägelsbach-MuUer, Lateinische Stilistik, 

 7 Aufl., Niirnberg 1881 p. 197 f. 



- En skiljaktighet i här framställda uppfattning af betydelse- 

 utvecklingen hos religio och den, som efter Pott omfattats af Breal 

 o. a., anse vi oss böra yttermera betona. De senast nämde anta som 

 tidigaste betydelse för religio den allmänna betydelsen 'betänklig- 

 het', därifrån senare specialiseradt: religiös betänklighet, religiös 

 fruktan. Enligt hvad af ofvanstående torde framgå, är vår uppfatt- 

 ning den motsatta: religiös fruktan, religiös betänklighet, däraf i 

 allmänhet: betänklighet. 



