För att gendrifva denna invändning är valet af pinen- 

 hydrojodiderna till utgångsmaterial synnerligt lämpligt. 

 Dessa bildas som bekant genom molekylär omlagring af 

 pinenmolekylen. Under användning af Wagners pinenformel 

 och Breclts kamferformel skulle den härvid försiggående 

 reaktionen kunna uttryckas genom skemat: 



pmen 



CHo CH — GH 



+ HJ = 



pinenhydrojodid 

 (bornyljodid) 



CH2 GH — GH2 



GHa-G-CH, 

 1 



GH2 G GHJ 



I 

 GH. 



Dock är det likgiltigt, hvilka formler man använder. Den 

 afgörande hufvudsaken är, att bornyljodidens bildning äger 

 rum under addition af jod till en omättad atom, som först här- 

 igenom blir asymmetrish. I detta fall föreligger nämligen 

 samma bildningsmöjlighet för hvardera på denna asymmetri 

 i systemet G beroende optiskt aktiva formen. Följaktligen 

 måste lika många molekyler af vänsterformen som af höger- 

 formen uppkomna. Beteckna vi som förut den på asym- 

 metrin i den cykliska kamferkärnan beroende optiska vär- 

 kan med k-\- B, den på det nya systemet med G, så erhål- 

 les efter pinens öfvergång i pinenhydrojodid en blandning 

 af lika många molekyler med en optiskt värkan af A-f-B-j-G 

 som af A -f- B — G. I denna uttaga värdena på G hvarandra, 

 följaktligen är pinenhydrojodiden racemiserad med hänsyn 

 till systemet G, och dess aktivitet beror på systemens A och B 

 optiska värkan. Då pinenhydrojodid faktiskt är optiskt aktiv, 

 kan systemet A-f B icke vara racemiseradt, och ofvannämda 

 invändning förfaller. 



