21 



För användningen af detta förfaringssätt borde man nu 

 veta, huru stor del af x' — x" bör tilldelas den ena plåten, 

 huru stor del den andra. Då man emellertid icke ä priori 

 har anledning föredraga den ena plåten framför den andra, 

 så är det i enlighet med principen för det aritmetiska me- 

 diet naturligt, att tillskrifva dem hvardera hälften af korrek- 

 tionen och sätta: 



fe/ ^i^'x' + r'y' + ^~ — ^ = O 



UJ' -\-p"x" + r"y" -f ^-^ ^ == O 



och på samma sätt för y. 



Detta kan väl till en början synas något djärft. Men 

 upplösningen af de funna eqvationerna har blott till ända- 

 mål att gifva en första approximation. Sedan denna är 

 gjord både för plåten i fråga och för de 4 till den anslutna 

 plåtarna, insättas i eqvationerna af formen: 



x' + k^ -\-p'x' + r'y' = x" -f- hj' -f p"x" + i-"y" 



de i första approximationen funna värdena för de 6 obe- 

 kanta. Härigenom förbättras x' och x" och man kan skrida 

 till en följande approximation, vid hvilken man utgår ifrån 

 dessa förbättrade värden x-^* och rr/' o. s. v. Det har visat 

 sig, att konvergensen i allmänhet är mycket stark, så att 

 den tredje approximationen vanligen är fullt tillräcklig. 



Genom ett lämpligt räkneschema och diagram under- 

 lättas utomordentligt dessa operationer och särskildt bildan- 



det af storheterna — — etc. Dessa storheter siälfva äro 



2 



nämligen ingenting annat än halfva skilnaden emellan de åter- 

 stående felen, sedan i vilkorseqvationerna vid den första 

 approximationen insatts de ur denna approximation framgå- 

 ende värdena för konstanterna. 



