314 



ligas, synes det vara af intresse, att i denna berättelse åter- 

 gifva det mig affordrade utlåtandet. 



Efter ett kort angifvande af anledningen till utlåtan- 

 det lyder det såsom följer: 



Vattenståndet i våra vattendrag är helt visst främst bero- 

 ende af meteorologiska förhållanden och ovanligare vattenstånd 

 böra därför hänföras till abnorma förlopp hos dessa förhållanden. 

 En undersökning af sambandet mellan de meteorologiska före- 

 teelserna och vattenståndet är således af största vikt för utre- 

 dandet af orsakerna till inträffande höga vattenstånd. Ur denna 

 synpunkt synes mig införandet af för ändamålet afpassade me- 

 teorologiska iakttagelser vara väl motiveradt, hälst de redan i 

 värksamhet varande stationernas antal är såpass ringa och där- 

 med stationerna så aflägsna från hvarandra, att de icke kunna 

 lämna nödigt material till studiet af mindre områdens säregna 

 företeelser. Detta gäller ej minst med afseende å det element, 

 som mera än något annat utöfvar inflytande på vattenståndet, 

 men på samma gång är ett af de variablaste, nämligen neder- 

 börden. 



Såväl på grund af det nyss anförda som ock emedan de 

 meteorologiska iakttagelserna, specielt de af nederbörden, fort- 

 gått under en jämförelsevis kort tid, i det nederbördsstationer 

 till något större antal inrättats så sent som under loppet af 80- 

 talet och först under det senaste årtiondet nått sitt nuvarande 

 antal, nämligen 40, är det föreliggande observationsmaterialet 

 icke nog omfattande, för att man däraf med bestämdhet kunde 

 förutse, i hviiken omfattning de önskade förutsägelserna af hög 

 vårflod skulle förvärkligas. Likväl har en undersökning af de 

 höga vattenstånden under åren 1898 och 1899 gifvit vid han- 

 den, att nederbördens mängd gått jämnsides med vattenstegrin- 

 gen, i det den förra intet år inom observationsperioden varit 

 ens närmelsevis så stor som under de nämnda åren. Af detta 

 sakförhållande kan man med största sannolikhet sluta till att 

 dylika högvatten äfven framdeles skola inträffa, när liknande 

 ovanliga nederbördsförhållanden uppträda. Det har vidare visat 

 sig, att det i främsta rummet är den under vintern i fast form 

 samlade nederbörden, hviiken, ehuru den i allmänhet är mindre 

 variabel än årssumman, likväl under de sista åren stegrats i på- 

 fallande hög grad. Då det just är denna vinternederbörd, som 

 vid smältningen om våren åstadkommer ett öfverskott af vatten- 

 massa i våra vattendrag, ligger det nära till hands, att af den 

 samlade vinternederbördens mängd sluta till den kommande vår- 

 flodens beskaffenhet. Till att en sådan slutledning skall hafva ut- 



