315 



sikt att besannas erfordras emellertid iakttagelser å de beträf- 

 fande områdena från ett vida större antal observationspunkter 

 än de nu i värksamhet varande stationerna erbjuda. 



Såsom redan antydts, spela äfven andra omständigheter 

 än nederbörden en afseende värd rol i nu ifrågavarande förhål- 

 landen. Af luftens temperatur och fuktighet, af molnigheten 

 och vindförhållandena beror afdunstningen, hvilken naturligtvis 

 betydligt invärkar icke allenast på den samlade vinternederbör- 

 dens mängd, utan äfven på den vattenmängd, som efter vatten- 

 förrådets framskridande mot vattendragen återstår att i dessa 

 nedrinna. — Alla de nyssnämnda afdunstningen betingande ele- 

 menten observeras på de flesta meteorologiska stationerna i lan- 

 det och kunna väl genom de förefmthga stationerna nöjaktigt ut- 

 redas äfver för nu föreliggande ändamål, men själfva afdunst- 

 ningens belopp låter sig för närvarande ännu bestämmas endast 

 närmelsevis och genom undersökningsmetoder, som blott fack- 

 mannen kan betjäna sig af. Skulle nu å det tavastländska om- 

 rådet nya nederbördsstationer inrättas, vore det välbetänkt, att å 

 dem införa mätningar af snötäckets höjd och täthet, genom 

 hvilka man finge ett närmevärde på den fasta nederbördsmäng- 

 dens aftagande till följd af afdunstningen ända till den tidpunkt, 

 då smältvattnet når marken. Äfven vore det skäl att å dessa 

 stationer under en enkel form införa kompletterande observa- 

 tioner af några afdunstningen påvärkande element, hälst dessa icke 

 alltför mycket skulle öka observatorns möda. Temperaturmät- 

 ningarna kunde lämpligen inskränkas till extremafläsningar en 

 gång i dygnet och likaså vore det illräckiigt att iakttaga molnig- 

 heten och vindförhållandena endast en gång om dagen, nämli- 

 gen middagstiden, då deras inflytande är störst. 



En omtvistad fråga, som med nu till buds stående observations- 

 material svårligen kan afgöras, är den om kålens inflytande. Det 

 har nämligen framhållits, att markens mer eller mindre frusna 

 tillstånd under snösmältningsperioden påvärkar markens absorp- 

 tionsförmåga och därmed både mängden af den om våren af- 

 rinnande vattenmassan och den hastighet, hvarmed denna massa 

 nedrinner till vattendragen. Därför vore det önskvärdt, att äf- 

 ven iakttagelser öfver kålens förhållande infördes. Så borde 

 noga antecknas om den för vintern kvarbhfvande snön faller 

 på frusen eller ofrusen mark, vidare tid efter annan huru djupt 

 marken fryser på olika terränger i stationernas omnäjd samt 

 slutligen förloppet af kålens försvinnande om våren. 



På grund af hvad jag nu haft äran framhålla synes det 

 mig vara synnerligen önskvärdt, att inom de tavastländska vat- 

 tendragens område inrättas stationer till sådant antal, att ett till- 



