341 



hafven på våren och försommaren ett mycket obehagligt 

 grannskap, bildande hufvudorsaken till den tidigare omnämda 

 torkan och bidragande till de plötsliga temperaturfallen och 

 köldperioderna som inträffa i maj och juni. Ännu i juli 

 månad utöfvar Bottniska viken ett inflytande i samma rikt- 

 ning, ehuru motfaktorerna, den allmänna värmen och fuk- 

 ten, då äro mäktigare. 



De hjälpmedel mot torka som finnas inom landet äro 

 därför under försommaren af allra största betydelse. Från 

 våra sjöar hafva vi under denna tid blott föga hjälp, snarare 

 tvärtom; och det är sålunda afdunstningen från marken 

 och växterna som kommer i fråga. Och här ha våra sko- 

 gar och våra så öfversedda kärr sin stora klimatologiska 

 betydelse. 



Att genom jämförande fuktighetsmätningar i skogstrak- 

 ter och på slättland bedöma skogens betydelse lämnar dock 

 icke några säkra resultat. Fukten från skogen stiger upp, 

 sprider sig med vinden hastigt öfver vida områden, öfver 

 hela landet och långt utom detsamma. Jag måste hålla före 

 att man genom studium af själfva afdunstningen och sam- 

 manställning af denna faktor med öfriga meteorologiska fak- 

 torer kan erhålla en säkrare kännedom om skogarnas be- 

 tydelse i ett land än på basen af jämförande meteorologiska 

 t, ex. fuktighetsobservationer i skog och flackland, därvid 

 de olika områdena i de flesta fall äro mångfaldt för små för 

 att annat än alldeles minimala differenser eller rent lokala 

 olikheter kunde framträda. Jag har dristat göra ett rekog- 

 noscerande försök i ofvannämd riktning och det synes mig, 

 att vissa resultat redan häraf framgå. 



Afdunstningen från skogarna hos oss är tyvärr icke 

 undersökt. En viss uppskattning af densamma kan man 

 dock erhålla genom undersökningar i frågan, hvilka värk- 

 stälts annorstädes, särskildt i Tyskland och Österrike, och 

 genom sammanstäUning af där erhållna resultat med vissa 

 härifrån bekanta data. 



