346 



en del af det mottagna värmet till den öfverliggande luftens 

 uppvärmning, dels utstrålar det mot himlen. På torr mark 

 däremot, t. ex. en sandmo, där afdunstningen är mindre, 

 blir marken hetare än på kärr och afger betydligt mera 

 värme till luften, både om dagen och om natten. Det är 

 således icke någon oberättigad klagan den att skogarna och 

 kärren för sin afdunstning använda nog mycket värme, som 

 i vårt kalla land gärna kunde användas direkt till markens 

 och luftens uppvärmning. Men å andra sidan går detta 

 värme ändock icke förloradt, det fördelar sig blott på vi- 

 dare områden. Då vattengasen vid moln- eller dimmbild- 

 ning, eller såsom dagg på växterna kondenseras, afger den 

 nämligen fullkomligt samma värmemängd, som till dess af- 

 dunstning användes, t. o. m. en smula mera, ifall kondensa- 

 tionen sker vid lägre temperatur; och framför alt bör ob- 

 serveras att ökad vattengas i luften i hög grad minskar den 

 nattliga utstrålningen från marken, den positiva orsaken till 

 nattfroster. Vid besvarandet af frågan, om afdunstningen 

 från våra skogar, eller omvändt uttryckt, om våra skogar 

 genom den afdunstning där försiggår äro till nytta eller 

 skada, bör altså i första rummet tagas i betraktande, huru- 

 vida den producerade vattengasen själf är till nytta eller 

 skada, icke så mycket beloppet af de värmemängder, som 

 vid afdunstningen bindas. Och då nu denna vattengas, sär- 

 skildt under försommaren, är till allra största nytta, ja all- 

 deles nödvändig för åkerbruket, är svaret gifvet, låt vara 

 t. o. m. att en del, kanske en stor del af den så dyrbara 

 fukten och det till dess produktion använda Hka dyrbara 

 värmet bortföres från landet. 



Visserligen vore det ännu fördelaktigare om vi från 

 andra trakter kunde erhålla tillräckligt fukt utan att med 

 eget värme behöfva producera densamma, men då så 

 icke alla tider af året är fallet, måste det som brister pro- 

 duceras hemma, till hvad pris som helst. Vi få ju i alla 

 fall från högsommaren framåt ända till våren fukt och vär- 

 me från sydligare länder och från hafven, och äfven om 

 våren och försommaren få vi värme och fukt från söder 



