HOLSTEINSBORG DISTRIKT 9 
I Elvdalen findes en ret frodig Plantevækst, og et enkelt Sted er iagttaget 
mandshøj Pil, men længere ude er Vegetationen fattig, og Pilen ikke kratdannende 
langs Fjordens Kyster. 
Fuglelivet er rigt, og man ser saa godt som alle Arter af grønlandske Fugle 
repræsenterede, men paa Sydsiden findes kun et enkelt ubetydeligt Fuglefjæld, 
hvor Skarve og Maager yngler. 
i Landet mellem N. Strømfjord og N. Isortok er langs Kysten ganske lavt, 
og først nogle km inde i Landet hæver Højfjældene sig brat over Omgivelserne. 
Landets Indre er kun en enkelt Gang besøgt af Europæere og derfor lidet kendt. 
Dog ved man, at det har en betydelig Mængde Søer, deriblandt adskillige af stort 
Omfang, saaledes indenfor Tatsip ata og Syd for Indskæringen Nagssugtôk. En 
Række Søer, gennemstrømmet af en Elv, forbinder Exalugssuit i N. Isortok 
og Sersinilik ved det sydlige Knæk 1 Strømfjorden med hinanden. Her gaar Slæde- 
vejen mellem Nord- og Sydgrønland, eller man bøjer fra Nagssustök Bugten i 
sydøstlig Retning, indtil man naar denne Vej. Grønlænderne plejer undertiden 
paa Rensjagter i denne Hen at bære Kajakker over Land til de her nævnte Søer. 
Medens den midterste Del af Landet har indtil.600 m høje Fjælde, bliver Land- 
skabet lavere, efterhaanden som man kommer østpaa, og langs Indlandsisen 
findes et bredt Bælte, der strækker sig helt ned til S. Strømfjord og for største 
Delen bestaar af lave, kullede Bjærge, adskilt ved brede Dale eller store frodige 
Sletter med talrige Søer. 
Ved Mundingen af N.Strømfjord ligger en lille Оотарре,Т aseralik(Perutussut), 
hvor en Snes Konebaade, ofte helt oppe fra Grønne Eilande i Disko Bugten, og 
enkelte ira Holsteinsborg Distrikt samles i Juli og August Maaned for at drive 
Helleflynderfiskeri og gaa paa Rensjagt. Utallige Mængder af Hvalros søger om 
Efteraaret ind til Øerne, hvor der findes en god Havn, der nu og da anløbes af 
fremmede, særlig amerikanske Helleflynderfiskere. 
Fra Taseralik er Kysten aaben og fri for Skær, indtil man lidt Nord for 
N. Isortok Fjorden træffer en lille Gruppe Øer, hvoraf den største og højeste er 
Ukivik (Overvintringsstedet) eller Sydbay med en ret god Havn, Øst for Øen. 
Nordre Isortox Fjorden (9: den uklare), с. 30 km Syd for N. Strom- 
fjord, har nærmest Mundingen ret lave, stærkt afslebne Fjælde, særlig paa Nord- 
siden, hvor Bopladsen Isortok, Landsdelens nordligste, er beliggende. C.8 km 
indenfor ved Pynten Akuliarusinguak (9: lille Næserod) afsætter Fjorden en 
kort Arm, Isortuarssuk, der ender med en smuk Dal, gennemstrommet af en 
Elv fra en nærliggende stor Sø. Et smukt Fjæld, Sangox (Bulen) hæver sig stejlt 
midt i.den brede Dal, der er fyldt med mægtige Aflejringer og Terrassedannelser, 
som fortsættes vestefter langs Isortuarssuk’s Sydside og bagtil begrænses af et 
vildt, forrevent Fjældlandskab. 
Inden for Indskæringen Exalugssuit paa Nordsiden er Fjorden omgivet af 
mægtige Fjælde, der falder brat ned mod Vandet, men medens Nordsiden er 
ganske utilgængelig, er Fjældrækken paa Sydsiden spaltet ved mægtige Dalstrøg, 
der giver Adgang til Landets Indre. De store Lermasser, som Elven udskyller, 
