HOLSTEINSBORG DISTRIKT 23 
Vinteren opholder den sig i store Flokke langs Kysten og er da af betydelig 
Vigtighed for Grønlændernes' Ernæring. 
Tejsten (gr. serfak) findes adskillige Steder langs Kysten, men talrigst i 
N. Strømfjord, hvor den lægger sine Æg, dels imellem Stene nær Fjæren, dels ne- 
derst i Fuglefjældene. 
Alken (gr. agpardluk), Maagen (gr. nauja) og navnlig Tateratten 
(gr.: tåteråk, den tretaaede Maage) yngler i uhyre Mængder paa Fuglefjældene, 
men har langtfra samme Betydning for Befolkningen som Ederfuglen og Lomvien. 
Antallet af Fuglefjælde er betydeligere end i noget andet Distrikt, men de 
er gennemgaaende smaa, og kun de 4 nedenfor anførte Fjælde har en talrig Mængde 
ynglende Fugle. Paa Sarfånguakslandets Sydside lidt udenfor Udstedet ligger: 
Täterärssuit Kiterdlit med Tateratter og Alke i ret betydeligt Antal og Täte- 
rärssuit kitdlit, med uhyre Mængder af Tateratter. _ 
Paa Ikertök Fjordens Sydsidei Bunden af en lille Bugt lidt indenfor Ikerasärssuk : 
Utorkänguit tåterårssuit (Tateratter og enkelte Maager); det er endnu større 
end det foregaaende, men man faar ikke et saa overvældende Indtryk af Fugle- 
mængden, da Fjældet ligger højere bag mægtige Stenrouser, der ikke tillader en 
at komme det nær. 
Paa Vestsiden af den store Ø i Kekertalik Fjorden: 
Oxaitsorssuit (Tateratter og mange Maager, tidligere ogsaa Skarve som 
Navnet viser)... Det har færre Fugle end de foregaaende Fjælde. 
Havets Dyreliv. Isbjornen (gr. nanok) forekommer meget sjældent. 
Hvalrossen (gr. awvek) indfinder sig om Efteraaret og bliver i Distriktet 
til det følgende Foraar, men holder sig til bestemte Lokaliteter, Grundene, Kangår- 
ssuks Omegn og navnlig Mundingen af N. Strømfjord, hvor den i Massevis søger 
op paa Øerne omkring Taseralik. Den er nu kun sjælden Genstand for Fangst, 
da det skorter Fangerne baade paa Mod og Øvelse. 
Klapmydsen (gr. natserssuak) kommer paa sine regelmæssige Træk to 
Gange aarlig til Sydgrønland. Om Foraaret søger den ude fra Davis Strædet ind 
mod Kysten, først til dennes nordligste Del Kangåmiut—Holsteinsborg og der- 
efter til Egnene Syd herfor, saa at Julianehaab Distriktet berøres lidt senere. 
Det er derfor sandsynligt, at Trækket kommer fra Ismasserne udenfor Cum- 
berlands Kysten, saa at de Sæler, der søger ind imod den nordlige Del af Syd- 
grønland, har den korteste Vej at tilbagelægge og derfor ankommer først, hvilket 
for Holsteinsborgs Vedkommende sker i de allersidste Dage af Marts eller hyppi- 
gere omkring 1.—3. April. Efterhaanden bliver Trækket livligere og kulminerer 
i Begyndelsen af Maj, hvorefter Sælerne paany tager af, indtil de c. 21—22. Maj 
er helt forsvundet. 
Klapmydsefangsten har dog kun ringe Betydning i Holsteinsborg Distrikt, 
men giver større Udbytte jo længere sydpaa, man kommer, og er navnlig af stor 
Vigtighed for Julianehaabs Vedkommende. Naar Dyrene ankommer, er de 
ret magre, men tiltager efterhaanden i Fedme, hvorfor Fangsten kaldes den fede 
Klapmydsefangst. 
