24 HOLSTEINSBORG DISTRIKT 
Det andet Træk bestaar af magre Dyr, der kommer sydfra op langs Kysten. 
Ogsaa denne Fangst (den magre) har størst Betydning i Julianehaab Distrikt, 
længere mod Nord taber disse Dyr sig efterhaanden, saa at kun ganske faa naar 
op til Holsteinsborg i Juli-August Maaned. | 
Gronlandssælen (gr. @@к) kommer ligesom. Klapmydsen to Gange aarlig 
til Kysten. I dens 4 første Leveaar kaldes den Blaaside. 
Det første Træk af helt magre Dyr varer fra Slutningen af Maj til Slutningen 
af Juni eller lidt hen i Juli. Dyrene kommer enkeltvis sydfra og trækker som oftest 
helt ind i Fjordene for at søge Føde, særlig Angmagssatter, der paa denne Tid af 
Aaret staar under Kysten for at kaste Кост. 
I Slutningen af September, tidligst den 25., begynder Trækket af den fede 
Atak, der ligeledes-kommer sydfra, i Begyndelsen enkeltvis, men fra November 
i Flokke, der søger ind mellem Øerne eller langs Kysten, hvor de forekommer talrig 
indtil Aarets Udgang. Fra Nytaar aftager Dyrene lidt efter lidt og er helt for- 
svundet i April Maaned. Atakfangsten om Ffteraaret er den vigtigste Fangst, 
og den, der giver størst Udbytte, naar ikke stormfuldt Vejr lægger for store Hin- 
dringer i Vejen for dens Udøvere. 
Remmesælen (gr. ugssuk) og den spraglede Sel (gr. Казак) er begge 
lidet talrige og synes at aftage Aar efter Aar. Af de første forekommer dog en Del 
1 Omegnen af Ukivik. | 
Ringsælen (gr. natsek) kaldes almindeligst Netside. Den opholder sig om 
Vinteren i Bugter og Fjorde, som er tillagte. Naar Isen forsvinder om Foraaret, 
gaar den til Sos og vender forst tilbage i November. 
Ogsaa denne Sæl forekommer efter Gronlændernes Sigende langt mindre hyp- 
pigt end tidligere, og da en stor Del af Distriktets Befolkning bor i Fjordene og 
derfor er henvist til at leve af Netsidefangsten om Vinteren, er den stærke Ned- 
gang af denne Selart meget folelig og har bl. a. medfort, at Beboerne nu er hen- 
vist til i højere Grad end tidligere at leve af Fiskeri. 
Med Hensyn til Udbyttet af Sælfangsten henvises til omstaaende Sammen- 
drag af Fangelisterne, Tabel A, Side 34, for visse Perioder mellem 1876 og 1918, 
hvorefter Nedgangen dog ikke synes paafaldende stor, undtagen i 1917, da Ud- 
byttet kun beløb sig til 1882 Sæler ialt. 
Nordhvalen (gr. arfek) ses nu yderst sjeldent ved Holsteinsborg, men 
var tidligere Genstand for Fangst, der undertiden gav et stort Udbytte. Lidt etter 
lidt blev Fangsten ringere, og siden 1872, da man sidste Gang var saa heldig at 
harpunere en Hval, er denne Fangst mislykket. 
Pukkelhvalen (er. xiporkak), Sildepidskeren (gr. tikägugdlik) og 
Spækhuggeren (gr. drdluk) forekommer nu -og da, men jages ikke. 
Hvidfisk (gr. xilaluvar) ses jævnligt om Vinteren i Fjordene, naar 
disse er isfri. De fanges i Reglen kun fra Kajak, men ikke i særlig stor Mengde. | 
I Femaaret 1913—17 var Fangstudbyttet saaledes kun с. 40 Dyr gennemsnit- 
hg pr. Aar. 
Af Marsvinet (gr. nîsa) fanges en Del i Maanederne Juli til November, 
