HOLSTEINSBORG DISTRIKT 5 
Med Hensyn til Strømmens Hastighed regner man, at-den mellem Кар Farvel 
og Arsuk, sydligst i Frederikshaab Distrikt, forsætter 2 km i Timen under alminde- 
lige Forhold, men Farten kan ved sydlig Storm stige til 5—9 km, og ud for Hol- 
steinsborg Kysten mener Helleflynderfiskerne, der under Linesætningen stadig 
maa kæmpe med Strømmen, at dennes Hastighed ikke er væsentlig mindre, 
særlig i Springtid. Tidevandet synes i det hele at have en betydelig Indflydelse 
paa Strømsætningen, der ved stigende Vande er nordlig, ved faldende nordvestlig 
og samtidig ganske svag, hvad muligvis skyldes Presset fra de store Vandmasser, 
der ved indtrædende Ebbe sætter ud af Disko Bugten og tvinger Strømmen ud 
af sin Bane. 
Tæt ved Land og mellem Øerne indtil en Afstand af c. 8 km fra Yderkysten 
spores Strømmen ikke, men her træffes til Gengæld en udadgaaende Strøm om 
Foraaret og en Del af Sommeren, naar Sneen smelter og tilfører Fjordene store 
Mængder af Smeltevand. 
Storisen er Fladis, der dannes i Polhavet og af Polarstrømmen føres rundt 
Kap Farvel og op langs Vestkysten, hvis sydlige Del den i Reglen blokerer en Del 
af Foraaret og Sommeren, idet den i Almindelighed holder siglangs Kysten inden for 
Strømbæltet, men ved indtrædende nordlige og østligeStorme føres den længere ud 
i Strædet, hvor det varme Atlanterhavsvand hurtig smelter Flagerne. Da Mæng- 
den af den Storis, der runder Kap Farvel, veksler fra Aar til Aar, og Vind og Vejr- 
forhold har større Indflydelse paa Driften end Strømmen, er det indlysende, at 
Isens Forekomst er stærkt varierende, nien i Almindelighed aftager den i Mængde 
og Hyppighed, jo fjærnere man kommer. dens Udgangspunkt. I de Aar, hvor Til- 
forselen er særlig stor, og Driften nordpaa begunstiges af Vindforholdene, kan 
hele Kysten op til Disko Bugten belemres af Ismasserne i kortere eller længere Tid, 
indtil Storm sætter dem til Søs. Dette skete saaledes i 1898, da Isen i nogle Uger 
laa klods paa Land i hele Holsteinsborg Distrikt, hvor den dog kun forekommet 
med adskillige Aars Mellemrum. 
Storisen kan opnaa en Tykkelse af c..6—10 m, men de Masser, der naar om 
paa Vestkysten, er dog hyppigst mindre svære og danner enten større og mindre 
Flager eller forvaskede Smaablokke, der forekommer almindeligst i spredt Storis 
og kan antage de mærkeligste Former. Sammenskruede Isblokke, der af Presset 
i Ismarkerne er skudt ovenpaa hinanden, er derimod et langt sjældnere Fænomen. 
Isfjælde. Med Storisen følger en ofte betydelig Mængde Isfjælde, der opnaar 
en Højde over Havfladen af indtil 100 m, uagtet kun с. 1/7 af Ismassen er synlig 
over Vandet. De er talrigst ved den sydlige Del af Kysten, hvor man i Juliane- 
haabs Bugten fra et Skibsdæk har talt indtil 700 paa engang, men de aftager i 
Tal nordefter, hvor de søger længere til Søs, og i Holsteinsborg Distrikt ses de 
yderst sjældent fra Kysten. Strømmen har langt den største Indflydelse paa 
Driften af disse Kolosser, som man derfor kan se stævne op imod Vinden og 
gennem Storismasserne med en betydelig Fart. 
Vestisen er de Drivismasser, der følger med Strømmen i Vestsiden af Davis- 
Strædet og kommer fra Farvandene Nord og Vest for Grønlands nordligste Del. 
