4 HOLSTEINSBORG DISTRIKT 
Amerdlox forbindes med Ixertök Fjorden ved et nogle m bredt Lob, som dog uden. 
storre Vanskelighed lader sig passere. 
Stærk Strøm findes i Mundingen af N. Stromfjord, paa Grund af den umaa- 
delige Vandmasse, der i Løbet af 6 Timer maa passere Mundingen, men denne regnes 
dog for lettere at passere forbi end S. Stromfjord, hvorfra det ofte blæser stormende 
med stærk, Ктар Sogang. = 
Polarstremmen. Mellem Kap Farvel og Labrador sender Atlanterhavet en 
Strøm af varme Vandmasser ind i Davis-Strædet helt op til Højderyggen paa 
67° N.B. mellem Holsteinsborg Norddistrikt og Baffins Land og videre ud over. 
denne, Nord for hvilken det dog efterhaanden opblandes med de kolde Strøm- 
ninger fra Baffins-Bugtens østlige Del. Dette Atlanterhavsvands Temperatur er 
uden for Polarstrømmen i de øverste Lag efter Aarstiden, Vejrets Beskaffenhed 
og Mængden af de optrædende Drivismasser stærkt vekslende, om Sommeren hyp- 
pigt 3—4” C i Vandskorpen med aftagende Varmegrader nedefter, indtil Tempe- 
raturen i 50—100 m's Dybde bliver c. — 1”. Under dette kolde Vandlag stiger 
Temperaturen i Reglen jævnt indtil 200 m under Havfladen og synker længere 
nede sjældent under 3° C, hvilken Temperatur er iagttaget helt ned til Dybder 
paa 2000 m. Е 
Оуепоуег dette relativt varme Vand skyder den kolde Polarstrøm sig ор 
langs Grønlands Vestkyst, idet den med Udgangspunkt i Polhavet først løber 
sydpaa langs Østkysten, bøjer omkring Landets Sydspids, Kap Farvel, og derfra 
fortsætter nordpaa omtrent til Disko Bugten. 
Strømmen, der fører den saakaldte Storis med sig paa sin Vej rundt Kap 
Farvel, bestaar af et 100-200 m tykt Vandlag med en Temperatur af omkring eller 
under 0° C. 
Den naar saaledes Havbunden paa de ret grunde Banker, der er aflejrede 
langs Kysten, og Temperaturen er derfor i Almindelighed lav paa saadanne Steder, 
idet Ismasserne bidrager til at holde den nede; men efterhaanden som disse for- 
svinder, saaledes som det senere vil blive nærmere omtalt, opvarmes Vandmassen 
paa sin Vej nordover dels fra Overfladen dels fra Undersiden paa de Steder, hvor 
de passerer hen over nedenunder liggende varme Vandlag. Jo længere Strømmen 
fjærner sig fra Isen, desto større er Atmosfærens og Solens Indvirkning paa Vandet, 
og paa den forholdvis grunde Store Hellefiskebanke bidrager de stærke Tidevands- 
strømninger endvidere til en Blanding af hele Vandlaget fra Overflade til Bund, 
hvoraf Følgen vel bliver en lavere Overfladetemperatur end i nordligere liggende 
Farvande, men til Gengæld aftager Temperaturen kun langsomt mod Bunden. 
Bundtemperaturen i August 1908 var næsten 4° С. i Nærheden af Kysten, og over 
hele den sydlige Del af Banken var den 2°—3° højere end i Begyndelsen af Juli. 
Denne Temperaturstigning over Store Hellefiskebanke anses for en vigtig Faktor — 
for Helleflyndertrækket ind mod Kysten. Ved den sydligste Del af Landsdelen 
anslaas Polarstrømmens Bredde til c. 75—110 km, men den veksler. efter al Sand- 
synlighed fra Tid til anden, og ud for Holsteinsborg Distriktet er Strømmen 
iagttaget 1 en Afstand af 45 km fra Kysten. 
