HOLSTEINSBORG DISTRIKT 3 
sk&ringer i de gronlandske Fjorde udvise den storste Forsigtighed, da Baade 
let bliver stikkende i den lerede Bund, der ofte falder brat af mod Fjorden. 
Af Lodskud med Maalinger til Bestemmelse af Vandets Temperatur i for- 
skellige Dybder er der kun taget ganske faa, og udelukkende i N. Strømfjord. 
Disse viser, at Fjorden har betydelige Dybder ofte tæt op til Kysten, at Vandets 
Temperatur aftager nedefter, og at denne nær Bræelvens Udløb bliver negativ 
allerede 1 en Dybde af 75m, og endelig, at Bundarten с. 18 km indenfor Mundingen 
bestaar af Klipper og Sten, 18 km længere inde af Sten og Ler og derefter ude- 
lukkende af Ler. 
Af Dybder skal fremhæves følgende: Ved Tiggak 373 m, ved Mundingen 
af Nagssugtök Bugten indenfor Ungôriarfik 406 m, ved Alekarssuak (ner 
Amitsuarssuk) 495 m og ved Sånerut 234 m. 
Paa dette sidste Sted var Vandets Temperatur og Saltholdighed i Juli 1879 
følgende: 
Dybde nenne | holdighed 
i, FESTE Er 
0 Вы К 1805 
4 от 
6 Bl 
3 eos 3.28 
ei 
Det fremgaar heraf, at Bræelvens Vand holder sig paa Overfladen, idet Fjord- 
vandet allerede i en Dybde af c. 20 m har næsten samme Saltholdighed her som 
længere ude i omtrent samme Dybde. Til Bestemmelse af Slammængden i de to 
Bræelve viste to Vandprøver, at Isortok Elven den 18. Juni 1879 indeholdt gennem- 
snitlig pr. Kubikmeter Vand ialt 9436 gr. Slam, Nagssugtör eller N. Stromfjords 
Elven den 29. Juli derimod kun 216 Gram. 
Flodbølgen ved Holsteinsborg har en Højde af 5 m, men da Kysten overalt 
er aaben, og de almindelige Baaderuter saa godt som intetsteds passerer Snevringer 
eller grundede Steder langs Kysten, lægger Strømmen ingen Hindringer i Vejen 
for Trafikken. 
Strømsteder findes dog forskellige Steder, men uden for de egentlige Baaderuter, 
saaledes i N. Kangerdluarssuk, hvor der c. 3.5 km inden for Mundingen 
findes et næppe 300 m bredt Løb med en stærk Strøm, der i Reglen kun muliggør 
Passage i Strømretningen. Det samme gælder til Dels i den grundede Fjordmun- 
ding, og navnlig ved Sarfak iS. Kangerdluarssuk. Her indsnævres Løbet ved nogle 
Smaager til с. 200 m, og Strømmen er som Følge af Tidevandet saa rivende, at 
kraftige Motorbaade kun kan forcere Snævringen umiddelbart før og efter Strøm- 
skifte. Et tredie Strømsted findes ved Udstedet Sarfånguak, hvor Bunden af 
| 1* 
