HOLSTEINSBORG DISTRIKT 49 
de fast lonnedes Forbrug. Det aarlige Forbrug af disse Varer er vel ringe 1 Forhold 
til, hvad der anvendes i Kulturlandene: af Kaffe bruges saaledes c. 2,3 kg, Sukker, 
с. 9,6 kg, Tobak с. 1,25 kg pr. Individ, men da en saa uforholdsmæssig stor Del 
af Befolkningens Indtægter omsættes i disse Nydelsesmidler, er det i hvert Fald 
indlysende, at Forbedring af Grønlændernes Kaar ikke er mulig, saalænge For- 
bruget holdes paa den nuværende Højde og, som det synes, stiger forholdsmæssigt 
sammen med Indtægterne. 
Handelens faste Folk forretter alle — paa de 3 Udliggere og 1 Bødker 
nær —- Tjeneste ved Kolonistedet. 
De er saa stærkt bundne, at de — i Modsætning til, hvad Tilfældet er i Nord- 
grønland — i Almindelighed kun erhverver meget lidt. Efter Koloniarbejdets 
Omfang har Folkene dog om Vinteren enkelte Fridage, og de ariftigste benytter 
da Lejligheden til at drive lidt Garnfangst eller Fuglejagt. 
Om Sommeren er Arbejdstiden fra 6 Morgen til 6 Aften med "/» Times Frokost 
og 1 Times Middag, om Vinteren hele den lyse Tid af Dagen. 
Hvad de ønsker af grønlandske Produkter, Fisk, Fugle, Renkod о. |., der af 
de Danske betegnes ved Fællesnavnet »Forfriskninger«, maa de kobe hos deres Lands- 
mænd, men ofte har de Sønner, Slægtninge, eller en Fanger i Huset, der bidrager 
til at skaffe dem den Slags grønlandske Fødemidler, som de vanskelig kan undvære. 
Iovrigt maa de nøjes med dansk Proviant, hvoraf de særlig bruger Brod, der dag- 
lig bages ved Kolonierne, samt Gryn, Ærter, Kaffe, Sukker о. |. 
Da der tilstaas dem et rentefrit Laan til Husbygning, har de alle udmærkede 
Huse, mest af dansk Form og Indretning og forsynet med enkelte tarvelige Møbler. 
Udliggerne og navnlig Kateketerne er gennemgaaende mere frit stillede, og ad- 
skillige driver en Del Eangst, der yder dem et væsentlig Bidrag til deres Husholdning. 
Lærlingerne, der oplæres af de ældre Haandværkere eller hjemsendes til Dan- 
mark, har en Begyndelsesløn af 202 Kr. aarlig, sjældent mindre, de øvrige Kiv- 
fakkers Løn stiger jævnt efter en bestemt Skala, saaledes at de ældste efterhaanden 
naar op paa c. 750 Kr., men sjældent højere. Af de i Aaret 1919 tjenestegørende 
17 Indfødte havde: 6 Mand fra 200—300 Kr., 2 Mand fra 300—400 Kr., 2 Mand 
fra 400—500 Kr., 2 Mand fra 500—600 Kr. og 5 Mand fra 600—700 Kr. 
Hertil kommer for Udliggernes Vedkommende 4—8 % af Indhandlingsbe- 
løbet og Brændselsgodtgørelse, hvilke Tillæg andrager c. 100—300 Kr. 
Jordemødrenes Lønninger retter sig efter, om de er uddannet i Danmark 
eller hos en Læge i Grønland. I første Tilfælde faar de, der bestaar Jordemoder- 
eksamen, fra 300—444 Kr., ellers 144—240 Kr., de i Grønland oplærte fra 96— 192 
Kr. I Distriktet fandtes i 1919: 1 Sygeplejerske, uddannet i Danmark, Løn 336 
Kr., 3 i Grønland oplærte Jordemødre 96 Kr. hver og en Elev 76 Kr. aarlig. 
Underbetjentene skal i den sydgronlandske Enkeforsørgelseskasse sikre 
deres eventuelle Enke en aarlig Overlevelsesrente, der dog er ringe, idet den i det 
højeste naar op til 50 Kr. aarlig. For Pensionering er der ikke fastsat bestemte 
Regler, men denne retter sig efter Administrationens Skøn og udgør et Beløb, som 
svarer til en af de lavere Lonningsklasser, i Reglen c. 300—400 Kr. 
Dansk Grønland. IT. 2 4 
