HOLSTEINSBORG DISTRIKT i 59 
Naar der er sat fast 1 en Sel, og Harpunen frigjort, anbringes kikiagussak’en 
paa igimar’en og fastbindes nedenfor denne med en i kikiagüssak’en fastgjort en- 
kelt eller dobbelt Kobberem eller ved Hjælp af en Benspids. Redskabet gor da 
Nytte som Lænser. 
Fuglepilen (wugfit) bestaar af et с. 1.25 m langt Træskaft, fortil forsynet 
med et с. 30 cm langt smækkert Pilejern. Midt paa Skaftet er indfalset 3, sjæld- 
nere 4, Benstykker med Spidsen fremad og forsynet med Modhager til Fasthol- 
delse af Fuglen, hvis Pilejernet ikke træffer denne. Pilen udslynges ved Hjælp 
af et almindeligt Kastetræ af samme Slags, som benyttes til Harpunen, eller med 
et af særegen gammeldags Form, der bagtil i Rillen er forsynet med en fremad- 
vendt Bentap, som under Kastet støder mod en paa Enden af Skaftet anbragt 
udhulet Knap. I Fjordene regnes den ikke som hørende til den egentlige Fanger- 
udrustning og fremstilles ofte først, naar der er Brug for den. i 
Blæren (avatar) er en afflaaet og afhaaret Netside- eller Blaasidehud, der 
i Holsteinsborg Distrikt gives en stærkt buet Form. Et gaffelformet Stykke Ben, 
hvis Spidser er indsyede i Blæren, skydes ind under Kajakremmen bag Fangeren 
og fastholder saaledes Blæren til Kajakken. 
Mamerak (sydligere mamagok) er en almindelig Harpun uden Fangeblære, 
kun med en kort Rem, der fastholder Harpunspidsen til Midten af Harpunskaftet, 
som altsaa erstatter Blæren. Redskabet bruges kun af Drenge og gamle Mænd 
og er ikke almindeligt. 
Blærepil {agdligak) med en lille fastsiddende Blere paa Skaftet er nu 
næsten helt forsvundet, men anvendtes tidligere meget ved Fællesfangst. 
Kajarmiok. Skaft med paasiddende lang Kniv til at give Sælen Naades- 
stødet med. Spidsen beskyttes med et løstsiddende Træhylster. 
Bugserremme (kalutit) af Kobberemme har Тетз af Ben, der anbringes 
dels i Sælens Snude eller Øje, dels paa Bugen og er forsynet med Bentappe, der 
under Bugseringen skydes ind under Tværremmen paa Kajakken. 
Rifler og Haglbøsser bruges begge, i de senere Aar mest Bagladevaaben. 
Tidligere opbevaredes Riflen inde i Kajakken, men da dette gav Anledning til 
mange Ulykker, blev Bøsseposen paabudt anvendt. 
Isskraber (sermiaut) af Hvalrostand eller Horn, c. 30—40 cm lang og buet 
som en Krumkniv med Indsnit i Spidsen til Løsning af Knuder. 
Kajakmandens Udrustning er: Helpels (twvilk), sammensnøres om An- 
sigtet og Haandleddene. Den fremstilles af Vandskind eller Blodskind og har 
ofte en Krans af Benperler, hvorved den holdes oppe. Længden er lidt forskellig, 
men Pelsen naar i Almindelighed til midt paa Laarene. 
Halvpels (akuilisak) af Vandskind, surres forneden ligesom Helpelsen om 
Kajakringen, men naar kun op under Armene. Fastholdes med Remme over 
Skuldrene. 
Kajakvanter (ärkatıt) af Blodskind, Form som almindelige totommel Vanter 
med ombøjet Kant foroven for at hindre Vandet i at løbe ned i Ærmet. 
