62 HOLSTEINSBORG DISTRIKT 
Redskaber og Brugsgenstande er ikke ornamenterede; dog har Isskraberen 
undertiden et udskaaret Relief af Sæl eller Hvidfisk 1 ophøjet Arbejde og Kajak- 
aaren samt Kastetræet et smukt Beslag af Ben. 
Kvindernes Benklæder og Kamikker er derimod forsynet med fintmonstret 
Broderi, der kan minde om Perlestikkerarbejder. Det bestaar af ganske smaa 
firkantede Skindstumper, der uden Tegning eller Forbillede fastsyes paa et Under- 
lag saaledes, at de danner farvefine, smukke Mønstre. 
Husflidsgenstande tilvirkes saa godt som slet ikke 1 Distriktet, fraregnet 
enkelte Kajakmodeller og Ederfugleskindstæpperne. 
Skindberedning. I et Land, hvis Befolkning gennem Aarhundreder ude- 
lukkende har benyttet Dyreskind eller Fuglehamme til Klæder, Boliger, Far- 
tøjer og delvis til Fangstredskaber, har Skindberedningen ganske naturlig spillet. 
en betydelig Rolle, og den har da ogsaa ved ganske simple Midler naaet en Ud- 
vikling, der paa mange Maader staar paa Højde med den moderne Garvning. 
Al Skindberedning paahviler Kvinderne, som kun har haft faa tekniske Midler 
til deres Raadighed, nemlig Urin, Blod og Tran, foruden Afkog af forskellige 
Planter til Farvning. Nu udsendes der Farvespaan og Allun til Brug ved Skind- 
beredningen, men denne er iøvrigt ikke undergaaet nogen væsentlig Forandring 
i Tidens Løb. 
Kajak- og Baadeskind tilvirkes paa to forskellige Maader, enten som 
erisåk, 1 hvilket Tilfælde den udvendige Hinde bibeholdes, og Skindet bliver 
mørkt og meget holdbart, eller som wnex, hvorved Skindet antager-en lys Farve, 
idet Hinden fjærnes. Fremgangsmaaden er følgende: 
De Sortside-, Blaaside- eller Klapmydseskind, der ønskes fremstillet. 
som erisät, afspækkes, skrabes paa Kodsiden og lægges 1 Urin, indtil Haarene 
uden Vanskelighed lader sig fjærne, hvorefter Skindene tages op, indgnides med 
Aske og afhaares ved Hjælp af en Kniv, skylles og tørres uden Spiling. Naar de 
skal tages 1 Brug, gennemgaar de en ny Proces med Vaskning, Gnidning, Af- 
skylning og Strækning og er derefter klar til at sys paa Kajak eller Konebaad. 
Hertil bruges Senetraad af Hvidfisk, Sel eller Rensdyr. _ , 
Ved Skindenes Behandling som wnerit anbringer man dem i en fugtig Pose 
eller under en Græstørv ell. lign. indtil det første Stadium af Forraadnelse ind- 
træder, hvorved Haar og Hinde uden Vanskelighed kan rives af. Skindene er 
langtfra saa holdbare som erisät, og Fremgangsmaaden anvendes nu kun i Juliane- 
haab Distriktet, hvor Fangsten 1 Klapmydsetiden giver saa stort et Udbytte 
paa en Gang, at Kvinderne ikke kan overkomme at behandle Skindene som erisât. 
De indgnides i Modsætning til de sidst nævnte under Brugen med Spæk. 
Tidligere, da Fangsten gav større Udbytte, anvendte man ogsaa unerit ved 
enkelte af de andre Kolonier, men da de er mindre holdbare og kræver hyppigere 
Fornyelse, omgaas man nu varsommere med Skindene, hvis forskelligartede Be- 
handling og Anvendelse saaledes ikke bunder i nogen Stammeforskel mellem 
Befolkningen ved Julianehaab og de andre sydgrønlandske Kolonier, men skyldes 
rent praktiske Grunde. 
