64 HOLSTEINSBORG DISTRIKT 
DANSKE ERHVERV 
Hvalfangst. Ved Kolonisationens Begyndelse blev der med europæiske Fangst- 
redskaber og til Dels ved Hjælp af europæisk Mandskab i Holsteinsborg Distriktet 
drevet Hvalfangst, der i en Aarrække havde næsten lige saa stor Betydning for 
Handelen som Sælfangsten i hele den øvrige Del af Landsdelen. Fangsten gjaldt 
Rethvalen eller Nordhvalen, der fra nordligere Egne indfandt sig udenfor Kysten i 
November Maaned ogforblev i Distriktetindtil Aprildet følgende Aar. Medens Fang- 
sten til en Begyndelse blev drevet ved Hjælp af europæisk Mandskab med enkelte 
Grønlændere som Sluproere, gik man efterhaanden over til udelukkende at benytte 
de Indfødte ved selve Fangsten, dog under Ledelse af danske Hvalfanger- 
assistenter eller Hvalfangerkommandører, undertiden med enkelte europæiske 
Søfolk som Harpunerere samt en Del Haandværkere til Vedligeholdelse. af 
Materiellet. 
Nipisat, der blev anlagt 1 Hans Egedes Tid som Koloni og Fort (зе В. 91), 
havde fra gammel Tid Hævd som det bedste Hvalfangersted. Mange Aar efter dets 
Odelæggelse oprettedes her et lille Anlæg, men da de lokale Betingelser var 
bedre ved Kerrortussok, flyttedes Husene ved Nipisat hertil i Aaret 1782, hvor- 
efter der blev drevet Fangst saavel herfra som fra Kolonistedet og en Tid lang 
fra Ümänärssugssuar. 
I 1781—1792 bjergedes gennemsnitlig 7 Hvaler aarlig, og i den følgende Tid 
var Fangsten endnu større, men tabte sig derpaa lidt efter lidt særlig efter 1827, 
og detvarøjensynligt, at Bestanden af Hvalerikke i Længden kunde taale den stærke 
Efterstræbelse, disse var Genstand for. Endnu i Treaaret 1849—51 fik man dog 
6 Hvaler, 1 1867—71 1 à 2 aarlig, og 1 1872 1 Hval, men siden da har Fangsten 
intet Udbytte givet, uagtet der til efter 1900 brandvagtedes hvert Aar. | 
Den bedste Fangsttid regnedes at ligge mellem с. 27. Januar og 6. Marts. 
En Hval af Gennemsnitsstorrelse leverede 120—150 Tdr. Spæk og c. 600—700 
Barder, der havde en Længde af fra 1—6,5 m. 
Havebrug. Trods Koloniens nordlige Beliggenhed driver de Danske ved Hol- 
steinsborg lidt Havedyrkning og opnaar ved en omhyggelig Behandling af Jorden 
ret gode Resultatet, delsi Mistbænk, dels ved Udplantning i Friland. Hvide Roer, 
Radiser, Spinat og Salat, der er de mest taknemmelige Planter, lykkes næsten hvert 
Даг, og selv om de ikke opnaar tilnærmelsesvis samme Størrelse som i Danmark, er 
de ofte af en langt bedre Kvalitet. Det samme gælder til Dels Karse og Grønkaal, 
hvorimod Gulerødder, Rabarber og Persille kun giver ringe Resultat, og Kartofler 
kan slet ikke trives. 
Nogen større Betydning har Havedyrkningen dog ikke, og hvad, der avles, 
kan kun betragtes som en behagelig Afveksling fra de stadige Kød- og navnlig 
Fiskespiser, der hører til. Hverdagskosten i Grønland. i 
Hertil kommer, at man nu til Dags kan faa rigeligt med Grøntsager fra Dan- 
mark, takket være den hurtige Dampskibsforbindelse. 
