90 HOLSTEINSBORG DISTRIKT 
ssugssuak saa mange Hustomter. Den Sygdom, som i 1773 gik langs Landet, bort- 
rev mange af de bedste Fangere. Distriktets Befolkning stammer siden 1801 
fra de sydligere Kolonier, idet saa godt som samtlige Indbyggere bukkede 
under for en Koppeepidemi, hvis Smitstof indførtes med Postkajakker fra Ege- 
desminde. Af Distriktets 400 indfødte døde 357, kun 26 undgik Sygdommen 
og 17 blev helbredede. Paa flere Pladser uddøde hele Befolkningen, paa andre 
var kun nogle smaa Børn tilbage; Konebaade og Kajakker, som havde staaet 
ved Stranden, drev herreløse om paa Søen, og Ligene maatte paa mange Steder 
ligge ubegravede. Giesecke saa 1808 endnu ved Pladsen Umånårssuk hele Huse 
fulde af Skeletter. I Vinteren 1856—57 indtraf en stor Misfangst ved Kolonien, 
hvorved 150 Mennesker omkom af Kulde, Sult og Elendighed; kort efter fandt 
en større Udvandring af Beboere Sted i Distriktet til Nordgrønland. I 1860 bortrev 
en Forkølelsesepidemi c. 100 og i 1864 50 af Befolkningen. Som Karaktertræk 
hos Holsteinsborgs Grønlændere anfører Thorhallesen, at de har det tilfælles 
med deres nordligere Landsmænd, at de indbilde sig mere, og er mere stivsindede 
end de, som bo ved de sydligere Kolonier. 
Kolonien. 
1756 udstedte Handelskompagniet en Instruks for Købmand Уовсвм Ногм 
og ÅNDERS OLSEN, lydende paa at anlægge en Koloni i den »egentlige saakaldte 
Sydbay«. Bygningerne rejstes paa Øen Sydbay (Ukivik) samme Sommer. NIELS 
EGEDE foreslog at kalde den ny Koloni Holsteinsborg efter Præses i Missions- 
kollegiet Greve Jonan LunviG Hozsreix til Lethraborg, hvilket bifaldtes af Han- 
delsdirektionen i Skrivelse af 5. Maj 1760. Aaret før havde Niels Egede opført 
en Bygning ved Amerdlox paa Assumiut (Asungmiut), som han foreslog Han- 
delsdirektionen at kalde »Missionens Ønske«. Missionshuset, hvor H. C. Glahn 
boede fra 1763, laa ved Præstefjeldet. 1761 overdroges Niels Egede som Købmand 
baade Kolonien Holsteinsborg og Logen Amerdlok. 1764 blev Kolonien paa Syd- 
bay flyttet til sin nuværende Plads paa Skibshavnens søndre Side med Bibehol- 
delse af Navnet Holsteinsborg, hvilken Form endnu benyttes af Rink. Den nu- 
værende Betegnelse af Holsteinsborg er uhistorisk og misvisende, da den hen- 
leder Tanken enten paa Landet Holstén eller den adelige Familie Holsten. 1767 
flyttedes Missionshuset fra Åssumiut til sin nuværende Plads. I Maj 1773 opsendte 
det almindelige Handelskompagni (med et af Befolkningen ydet større Sammen- , 
skud af Spæk og Barder) et Forsamlingshus eller en Kirke af Tømmer, »Stok 
paa Stok efter norsk Mønster«, 20 Alen lang, 11 Alen bred, med Taarn og Klokke, 
hvilket Hus var beregnet til 150 Tilhørere; desuden opsendtes Prædikestol, Alter 
med Lysestager og Døbefont. Alt var rejst og indvendig færdigt i Sommeren 
nævnte Aar. Kirken indviedes Helligtrekongersdag 1775. 
1850 nævnes af Bygninger paa Kolonien Kirke, Skole, Missionærbolig, det 
nye og gamle Vaaningshus, Provianthuset, Bryghuset, Smedie, det gamle Spæk- 
hus, den ældre Proviantbod. 
