SUKKERTOPPEN DISTRIKT 101 
Land. Indenfor denne findes et Par større Nunatakker, Isordlerssuak og syd- 
ligere Sioralik, der med Mellemrum besøges af Grønlænderne for at jage de Rener, 
som søger hertil over Isen for at undgaa Myggeplagen paa Landet. Paa Nunatak- 
kerne findes Harer, Ryper og enkelte Smaafugle. 
Af egentlige Havne findes kun to i Fjorden, den ene mellem Y. Kågssuak 
og Sarfartök, den anden er Inugsut mellem denne og Angujartorfik. Den sidste 
Havn er lille og med ringe Dybde, men tager man fornødent Hensyn til Vinden, 
kan man ankre adskillige andre Steder i Smaaindskæringerne. 
Midterdistriktet omfatter for største Delen den Landstrækning, der ligger 
Vest for den fremskudte Del af Indlandsisen, og som mod Nord støder til Distrikts- 
grænsen ved Kangerdluarssugssuak, mod Syd til den lille Kangerdluarssuk Nord 
for S. Isortok. | 
Talrige Fjorde gennemskærer denne Del af Kolonidistriktet, som derved ud- 
tunges i en Mængde Halvoer, og store Strækninger af Landets Indre, der har be- 
tydelige Hojder med vilde, forrevne Fjælde, er dækket af mægtige Bræpartier, 
spaltet i to Dele af Evighedsfjorden, der strækker sig helt ind til den egentlige 
Indlandsis. Den Del af det næppe en Snes km brede, isfri Land, der ligger Ky- 
sten nærmest, og de fleste af Øerne foran denne er dog gennemgaaende lave. 
Midterdistriktet har folgende Indskæringer: | 
Kangerdluarssugssuaxk Fjorden (9: den daarligt formede Fjord), der dan- 
ner en Del af Distriktets Nordgraense, skærer sig ca. 23 km ind i Landet og har paa 
Sydsiden pragtfulde Fjældtoppe, omgivet af Gletschere fra Isblinken bag Skygge- 
sidens Randfjælde. Disse er ganske ode, men Fjordens Kingua har en frodig 
Vegetation med et betydeligt mandshojt Pilekrat paa Nordsiden. I Dalen, der 
ligger indenfor Fjordbunden, findes en lille So, og herfra kan man over Naxerdlok 
gaa til S. Stromfjord. 
På, umiddelbart Syd for 8. Stromfjords Munding, er omgivet af stejle, for- 
revne Klipper; i Indskæringens Bund udmunder en Gletscher. 
Kangerdluarssuk (о: Fjorden), almindelig kaldet Kangâmiuts Kanger- 
dluarssuk, lidt Nord for denne Plads, har i Bunden en Bræ, der afgiver lidt Kalvis 
og er omgivet af ret høje Fjælde, der nærmere Fjordmundingen bliver ganske lave. 
Det er den nordligst producerende Вта i Sydgrønland. Paa en © foran Fjord- 
mundingen ligger Bopladsen Narssarmiut. | 
Tasiussarssuak, en mindre Indskæring indenfor Kangämiutslandet med 
ret lave Omgivelser. 
Evighedsfjorden (gr. Kangerdlugssuatsiak 9: den temmelig store Fjord) er 
ca. 88 km lang, 2—3 km bred og har et stærkt buet Løb med skarpe Knæk. Ca. 
30 km indenfor den ret brede Munding optager Fjorden 2 betydelige Bræer, der 
afgiver en Del megét store Isfjælde. Den yderste, Sermitsiak, dækker Landet 
over til Kangerdluarssuk, medens den inderste, Tåteråt, udmunder mellem pragt- 
fulde, toppede Nunatakker og bøjer derefter i sydøstlig Retning ind igennem ca. 
1500 m høje Fjælde, der navnlig paa Fjordens Sydside danner et vildt formet 
Landskab med talrige Gletschere, hvoraf den ene har en betydelig Bredde. 
