112 SUKKERTOPPEN DISTRIKT 
nek i Almindelighed er langt stærkere i S. Stromfjord og 1 S. Isortox end i de øv- 
rige Fjorde i Distriktet, hvilken Omstændighed har skaffet den sidstnævnte Fjord 
Navnet »Pustefjorden«, og det blæser hyppigt stormende ind eller ud af de to Fjord- 
mundinger, selv om der er blikstille baade Nord og Syd herfor. 
Indenfor N. Strømfjord blæser i Sommertiden en næsten daglig forekommende 
Godtvejrsvind af samme Karakter som isersarner’en, men i modsat Retning af 
denne, nemlig fra Indlandsisen tværs over Landet imod Bunden af Fjorden. 
Ligesom isersarner’en begynder den op paa Formiddagen og ophører hen imod 
Aften. e 
De to Vindes Opstaaen skyldes antagelig den samme Aarsag, en Opvarmning 
af Luftlagene over de store Landstrækninger omkring Bunden af Stromfjorden. 
PLANTEVÆKST 
Norddistriktet hører i naturhistorisk Henseende sammen med Holsteins- 
borg Syddistrikt, men det synes dog, som om det mægtige, gletscherdækkede, 
vegetationsfattige Fjældlandskab, der fra Kysten strækker sig et Stykke ind i 
Landet paa begge Sider af S. Strømfjord, danner et Skel mellem de nordlige og 
sydlige Egnes Vegetation. 
To højnordiske Planter har saaledes deres San Nord for eller paa Hoj- 
fieeldsplateauet, som iøvrigt ikke er nærmere undersøgt, medens man 1 Smaafjor- 
dene og Bugter Syd for Strømfjorden træffer en Del sydlige Former, men ingen- 
lunde en frodigere Vegetation end i Egnen ved Kangerdluarssugssuak. Langt 
betydeligere er Forskellen, naar man fra Kystegnene trænger ind i Strømfjor- 
den, hvor Vegetationen efterhaanden tiltager, jo længere man fjærner sig fra Fjord- 
mundingen. 
Og det er ikke alene Antallet af Arter, der tiltager med Afstanden, men de 
enkelte Planter bliver, hvad ogsaa J. A. D. Jensen gør opmærksom paa, langt 
kraftigere inde i Landet. Dette er ganske vist Tilfældet i alle dybere Fjorde i 
Sydgrønland, men næppe nogetsteds i samme Omfang som 1 В. Strømfjord, hvis 
Sommerklima er overordentlig varmt med et betydeligt Åntal Solskinsdage, 
idet de høje Kystfjælde yder Le for Davis Strædets raa Taage, men ganske | 
vist ogsaa med ringe Nedbør. Perioder med en Temperatur, der kan stige til 18 
—22° С. daglig, er saaledes ikke ualmindelige. 
Overalt i Kløfter, eller hvor Fjældskraaninger yder Læ, og det nedsivende 
Vand giver Væde, træffer man derfor en meget frodig Plantevækst, hvis Sammen- 
sætning ikke er væsentlig forskellig fra, hvad der er almindeligt andetsteds under 
tilsvarende Forhold, idet Ledum, Dværgbirk, Mosebølle, Firkantlyng er de almin- 
deligst forekommende Planter sammen med El og Pil, der især i Fjordens 
Indre danner betydelige Krat, samt endvidere en højvoksen Kær- og Sump- 
vegetation. 
En ejendommelig Vegetation, der ikke er omtalt fra andre Steder langs Ky- 
sten, er knyttet til den store Slette ved Kügssuak inderst i Fjorden nogle km inden- 
