SUKKERTOPPEN DISTRIKT er 1570 
I det Sund, Flokken passerer paa Vej til Bassinet, sænkes Garnet, for der- 
efter at strammes, naar denne er naaet indenfor, hvorefter Dyrene skydes en- 
keltvis. Ved Agpamiut jages Hvidfiskene ind med Motorbaad ligesom ved Kakuk. 
De Strækninger, der afspærres, kan være ret betydelige. Ved Handelens 
Garnsted Sätuatsiak spærres 4 Sunde, der tilsammen har en Bredde af с. 440 m. 
Anskaftelsen af Spærregarn er derfor saa kostbar, at kun et Faatal kan afse de 
dertil fornødne Kontanter. Ved Kolonistedet er et Par af Handelens Folk og 
3 å 4 Erhververe Ejere af eller har Part i et Garnsted. Ved Kangåmiut er der to 
Spærregarn, der ejes henholdsvis af Kommunen og en Fanger, ved Napassok har 
Kommunen et mindre Garn, og ved Agpamiut holder Handelen Garnsted. 
Fangstdeling. Fangeparter uddeles efter tilsvarende Regler som i Holsteins- 
borg Distrikt. Der tilkommer saaledes ved Fangst af Klapmyds de to først 
tilkommende Hjælpere Baglufferne, 3. Hjælper ved enkelte Bopladser dén ene 
Forluf eller sammen med de øvrige en saakaldt Flensebid, hvorved man forstaar 
et Stykke Skind med paasiddende Spæk og Kød udskaaret af Brystet paa. 
Dyret. 
Ved Kolonien faar de Hjælpere, hvis Redskaber ødelægges ved Fangsten, 
visse Parter af Ryggen med Ribben som Erstatning herfor, og er der ingen An- 
ledning til Uddeling af denne Portion, tilkommer den de Kajakker, Fangerne 
tilfældig møder under Hjembugseringen. Ved Kangåmiut er Fangeparterne større, 
end ved de fleste andre Pladser, idet Hjælperne uden Hensyn til deres Antal 
har Krav paa -Baglemmerne og den bageste Del af Ryggen med 4 Ribben. 
Ved Fordelingen af Klapmydsen faar Partnerne kun Kødet, medens Skindet 
og alt Spækket tilhører Fangeren ubeskaaret. 
Ved Fangst af andre Sæler, undtagen Hvalrossen, og paa enkelte Pladser 
tilige Remmesælen, der fordeles som Klapmydsen, har Hjælperne intet Krav 
paa Fangepart. Af Niser er Fangeren kun pligtig at afstaa den ene Luffe til 
Hjælperen eller til den først mødende Grønlænder. Efter gammel Skik har Be- 
folkningen ved Kangerdluarssuk dog Krav paa, at alle de Niser, der indbringes 
til Pladsen, fordeles ved »fri Flens«, hvori alle har Lov at deltage. 
Hvidfisken udparteres til Hjælperne paa lignende Maade og tilnærmelsesvis 
- efter de samme Regler som i Holsteinsborg Distrikt. Først føres et Snit, 
dels gennem Ørerne og dels umiddelbart bag Lufferne, naar disse lægges fladt 
langs Dyrets Krop, som saaledes deles i 3 Dele: Hoved, Mellemstykke og Bag- 
krop. Denne sidste — med Undtagelse af den halve Halefinne — Hovedet og 1 
Forluffe tilhører i Almindelighed Fangeren. 
Den anden Forluffe og Halvdelen af Mellemstykket er 1. Hjælpers Part, 
medens de øvrige Hjælpere deler Resten af Mellemstykket; den halve Stjert 
tilkommer Bopladsfællerne. 
Ved Kangerdluarssuk faar Fangeren dog kun Bagkroppen, !/a Halefinne og 
1 Forluffe, medens Hjælperne deler saavel Hovedet som Mellemstykket, og har 
Fangeren kun haft 1 Hjælper, faar Bopladsfællerne den Del af Hvidfisken, som 
ellers tilkommer de øvrige Hjælpere. 
