168 SUKKERTOPPEN DISTRIKT 
Befolkningen, der menes at nedstamme fra de gamle Beboere af Pisugfik, 
er høje, kraftige Folk af en særpræget, stærk blandet Type og paa visse Om- 
raader ret ejendommelige. De synes saaledes ikke at være i Besiddelse af den 
Trang til Omstrejfen, der ellers karakteriserer den eskimoiske Race. Fangst- 
rejserne er kortvarige, man fjærner sig nødig langt fra Bostedet, og mange Folk, 
særlig af de ældre, har aldrig veiet udenfor Kommunens Grænser. 
I 1918 var der 93 Indfødte ved Atangmik. 
Under Styrelsen var ansat 1 Udligger og 1 Jordemoder, under Kirke- 
væsenet en seminarieuddannet Kateket, alle Indfødte. 
17 Fangere, 4 Fiskere, 1 Dreng og 1 Fastlønnet var forsynet med Kajak. 
Af disse havde 1 Mand Stel, men manglede Skind til Betræk, og 2 Mand over 
18 Aar ejede ingen Kajak. 
Fangstudbyttet i 1918 beløb sig til 2 Niser, 126 store, 144 smaa Sæler, 
65 Ræve og 106 Rensdyr. 
I Femaaret 1913—17 blev der fanget 386 Sæler ne dell pr. Aar eller 
22 Seler pr. Erhverver, mod 438 Seler i 1875 eller 51 pr. Fanger. 
Indhandlingen af grønlandske Produkter i 1918 androg: 23 Tdr. Spek, 
24 Tdr. Lever, 65 Reveskind, 11 Selskind, 14 Rensskind, c. 7,3 kg. Dun, 109 
Ко. Fjer, 14 Tepper og 27040 kg. Torsk, alt til en samlet. Værdi af 2141 Kr., 
af hvilket Beløb de 1081 Kr. betaltes for de indleverede Torsk, medens Vær- 
dien af Spek og Lever kun belob sig til 378 Kr. 
Gennemsnitsindtegten pr. Individ bliver с. 25 Kr. mod 11 Kr. 1 1911, da 
man endnu ikke havde paabegyndt Indhandlingen af Torsk. | 
Udhandlingen af Proviant og Varer beløb sig til 3450 Kr., og i 1917 solgtes 
for 414 Kr. Kaffe, 355 Kr. Sukker og for 216 Kr. Tobak. 
Kommunekassens Indtægter i 1918 var 318 Kr. hvoraf 282 Kr. udgjorde 
Indhandlingsafgiften. Udgifterne androg 243 Kr., deraf 40 Kr. 1 Understøttelse, 
11 Kr. i Fattighjælp, 140 Kr. i Repartition og 52 Kr. andre Udgifter. Kassens. 
Tilgodehavende ved Regnskabsafslutningen var 247 Kr. 
Erhververne er gennemgaaende gode Kajakroere, og: over Halvdelen af 
dem kan rejse sig efter Kæntring. 2 Mand er kajaksvimle. Ved Stedet findes: 
2 Konebaade, 1 Træbaad (tilhørende Kommunen og beregnet til Brug for de fat- 
tige), 3 Telte, 18 Rifler og 20 Isgarn. 
Erhvervsturnus. Januar—Februar. I disse Maaneder fanges der ret godt 
af Atak, særlig i Mundingen af .Niaküngunak og mellem Øerne, men Tyndisen 
generer en Del. Desuden tages enkelte Netsider samme Steder. 
Fugle, særlig Lomvier, findes i ret stor Mængde, hvorimod Fiskeriet kun 
drives til Husbehov. I Angmagssivik er der mange Rodfisk, men Fangerne nærer 
gennemgaaende ringe Interesse for Fiskeriet af denne velsmagende Fisk, og det 
har først været drevet i større Omfang i Vinteren 1918. 
Marts. Atakerne bliver færre, hvorfor Fuglejagten og Rødfiske-Fiskeriet 
