178 GODTHAAB DISTRIKT 
Men Aflejringerne er dog gennemgaaende mindre betydelige end i Sukker- 
toppen og Holsteinsborg Distrikter, og Bundfældningen har ikke formaaet at 
fylde saa at sige alle Bugter og Kroge selv i større Afstand fra Bræelvene, som 
Tilfældet er i disse to Distrikter. Ca. 12 km udenfor Opfyldningen i Fiskenæs- 
fjorden er Bunden saaledes Klippe uden Aflejring af nogen Art. 
Havets Temperatur er ligesom i Sukkertoppen Distrikt afhængig af, om man 
befinder sig inden- eller udenfor Polarstrømmen, hvis kolde Vand naar helt ned 
til Havbunden paa de grunde Kystbanker, hvorimod man udenfor disse i dybere 
Vandlag træffer Golfstrømmens varmere Vand. Paa Banken Vest for Fiskenæsset 
var Temperaturen 1 September 1908 i 50 m’s Dybde 0,5” С. men udenfor Kyst- 
banken 5° C.i samme Dybde. Inde i Fjorden er Overfladevandets Temperatur 
1 højere Grad afhængig af Vejrforholdene, men aftager hurtig nedefter paa gan- 
ske lignende Maade som 1 Norddistrikterne. En Maaling foretaget midt 1 Godt- 
haab Fjorden d. 4. August gav saaledes følgende Resultat: Overfladen: 7° C., 
19 m's Dybde: 3,6? C. — 47 m: 3° C. — 95 m: 1,4 °C. — 188 m: 0,4 C. — 376 
ne Osler: 
Ved Yderkysten mellem Polarstrommen og Land kan Overfladevandet i 
Juli Maaned naa + 7—-8° C., 1 Fjordene selv ganske nær Indlandsisen 8—9° С. 
og udenfor Isens Omraade indtil + 12° C. ь 
Da Flodbølgen ег ret betydelig, nemlig са. 5 m i Springtid ved Kolonien, 
bliver Strømsætningen mellem Øerne i de smalleste Sunde saa stærk, at adskillige 
kun lader sig passere med Robaad i Strømretningen. Dette gælder saaledes visse 
Strækninger af Baaderuten, som fra Nepisæt Sundet (Kakuk) fører langs Fast- 
landskysten gennem Imartuninguak og derfra indenskærs nordpaa. 
Flodbølgen gaar ligesom i de andre Distrikter op langs Vestkysten og træk- : 
ker sig tilbage 1 modsat Retning. Tidevands Strømmen er derfor nordgaaende 
ved stigende og sydgaaende ved faldende Vande, men lokale Forhold medfører 
mange Steder, at Strømmen gaar i modsat Retning af den, Flodbølgen følger, 
saaledes i Imartuninguak. Dette har for saa vidt praktisk Betydning, som Gron- 
lænderne paa Baaderejser gennem Løbet plejer at vælge et saadant Tidspunkt 
til Gennemfarten, at de har medgaaende Strøm udover de normale 6 Timer, 
der ligger mellem. Ebbe og Flod. 
I Fjorde med lange, snævre Løb formaar disse kun at optage en ringe Del 
af Flodbølgen, og Vandet stiger og falder derfor paa forskellige Tider ved Mun- 
dingen og længere inde. Dette er saaledes bl.a. Tilfældet i Natsilik Nord for Godt- 
haab Fjorden, hvor store Bredninger er forbundet med to snævre ca. 30 m brede 
Løb, gennem hvilke Strømmen er saa rivende, at end ikke opgaaende Laks skal 
kunne forcere de stærkeste Stromhvirvler. 
Af Strømsteder findes der adskillig flere end i de andre Distrikter i Sydgron- 
land, saaledes ud for Kangialiartarfik Fjorden, hvis Munding er spærret af Smaa- 
øer, mellem hvilke der gaar en rivende Strøm, endvidere Snævringen Sarfärak 
midt 1 Imartuninguak og Nåkariak umiddelbart Nord for Kakuk. 
