184 GODTHAAB DISTRIKT 
i Sundet Syd for Bopladsen, hvor man finder Rester af Skibsstabler indfattet 
i Klipperne. | 
Godthaab Fjorden med nærmeste Omgivelser (gr. Kangerdluk). Fjor- 
den hed tidligere Baals Revier eller River og er uden Sammenligning den største 
og bredeste Fjord i Grønland. Den begynder efter den almindelige Opfattelse. 
ved Kangek og skærer sig 16 km Øst herfor ved Kolonien Godthaab ind i det 
faste Land i nordøstlig Retning. Fjorden er her ca. 4,5 km bred, men lidt længere 
inde udvider den sig til en Bredde af ca. 30 km, og dette mægtige Bassin deles 
af Bjørne Øen i Forbindelse med Sadel Øen og Storøen i 3 Arme, hvoraf den nord- 
ligste hedder Kugssuk, der ender med en ret dyb Indskæring, som almindelig- 
vis gaar under samme Navn, den mellemste Котпок Løbet og den sydligste 
Umänak Løbet, hvilket sidste afsætter den stærkt buede Fjordarm Pisigsar- 
fik i sydøstlig Retning. Indenfor Storøen og Bjørne Øen udmunder de 3 Løb i 
det Farvand, der i en mægtig Bue forbinder Kugssuk med -Pisigsarfiks Mun- 
ding, og herfra udgaar tillige i nordøstlig Retning den inderste Fjordarm, som 
lidt efter lidt bøjer mere østlig og sluttelig gaar over i Isfjorden Kangersunek, 
der i sydsydøstlig Retning naar helt ind til Indlandsisen. Fra Kangek til Mun- 
dingen af Kangersunek er der ca. 120 km, og denne Fjordarm har en Længde 
af ca. 37 km. Mellem Fjordmundingen og Bræen her bliver Afstanden saaledes 
ialt rundt 160 km, naar man følger Fjordens nordre Løb. 
Nordsiden af Fjorden er skilt fra det foran beskrevne Søplateau paa Godt-: 
haabs Nordland ved lave, stærk isskurede Randfjælde, der højner sig, efterhaaaden 
som man kommer længere ind i Fjorden, og er højest ved Kingigtox. Helt sam- 
menhængende er denne Fjældrække dog ikke, idet den paa enkelte Steder afbry- 
des af Sletter eller Senkninger, ad hvilke Overgangen fra Fjorden til Soplateauet 
er ret jævn, saaledes mellem Sårdlok og Kanisut; men disse Sænkninger ligger 
dog alle hojere end Soplateauet, saa at dette afvandes af Elve, der udmunder 1 
Natsilik, og kun et enkelt lidt storre Vandlob, Lakseelven Kanisut, Sydvest for 
Bopladsen Sardlox, formaar at gennembryde Randfjældene. Omkring Mundin- 
gen af den ret grunde Kugssuk bliver Landet lavt, og i dens Bund udmunder 
en stor Lakseelv, der gennemløber en Del af Narssarssuak Sletten. Paa Bugtens 
Ostside ligger indenfor Nügärssuk Pynten Fuglefjældet Ivnarssuax. 
Syd- eller rettere Ostsiden af Godthaab Fjordens nordre Arm begrænses 
af to Øer. Sydligst ligger den stejle, pragtfulde Sadlen (Sermitsiak), hvis Top 
med den lange skarpe Rygning er velkendt af alle, der har besogt Godthaab. 
Nordsiden af Gen er dækket med en mægtig Gletscher, der for faa Aar siden jeevn- 
lig afkastede Isstykker med Brag, som hørtes helt til Godthaab. Nord herfor 
Bjørne Gen med Hojder paa indtil 1250 m og stejle Fjældsider, der paa Ostsiden 
brydes af Botner, hvorved Øen faar et ejendommeligt regelmæssig bølget Udse- 
ende. Paa Sydsiden af Øen ligger Bopladsen Kårusuk og paa en lav Halvø ved 
dens nordøstlige Pynt Udstedet Kôrnox. 
Körnok Løbets Østside begrænses af Storøen (Kekertarssuak),. hvis Vest- 
side har et pragtfuldt Alpelandskab med høje Fjælde, blandt hvilke særlig maa 
