190 GODTHAAB DISTRIKT 
Bugten indtil lidt Nord for Buksefjorden, hvorfra Kysten er mer eller mindre 
aaben indtil »Tre Brødre«, hvor det tættere Arkipelag begynder og fortsættes 
med enkelte Afbrydelser og en større aaben Strækning Syd for Marrak til Fiske- 
næsset. Øerne, navnlig mellem fkåtok og Marrak, er typiske Skærgaardsøer. 
Landet mellem Fiskenæsfjorden og Frederikshaabs Isblink er 
ikke væsentlig forskellig fra det foran skildrede. Indenfor det lave Kystland, 
hvis eneste stærkt fremtrædende Punkt er det 185 m høje Forbjerg Ka- 
ngårssuk Syd for Fiskenæsset, findes et højt Bjærgland og foran et Bælte af Øer. 
Landet har følgende Indskæringer: 
Kingugtilik Fjorden (2: Stedet med Tanglopper) umiddelbart Nord for 
Kangärssuk har en ret bred Munding med enkelte Smaager og strækker sig ind 
til Foden af Angnertussoks bratte Fjældvæg. 
Tasiussarssuak (9: Bugt der ligner en stor Sø) har foran Mundingen en 
Gruppe af ret store Øer, der spærrer for Fjorden, saa at denne kun staar i For- 
bindelse med Havet ved 3 delvis grunde Løb, Sarfarssuak, med rivende Strøm. 
Agdlumersat eller Bjørnesundet, ca. 42 km Syd for Fiskenæsset, er ca. 44 
km lang og gaar 1 nordnordøstlig Retning, men bøjer ved den lille Lakseelv, Ека- 
luit, paa Sydsiden, 15 km indenfor Mundingen, mere østlig og lukkes af en Bre, 
der afsætter Smaastykker af Kalvis i Fjorden. Paa Sydsiden af Fjorden ved 
Miaggok er Overbæringssted til Kuvnilik Fjorden, og umiddelbart indenfor 
hæver Какатззиакз mægtige Fjældvæg sig brat op af Vandet. Nordboruiner 
findes ved Exaluit, og indenfor denne er Fjældene ganske stejle, saa at alle Spalte- 
aflejringerne styrter i Vandet, og der er kun Mulighed for Landing 1 den ejen- 
dommelige, parabolske Dal paa Sydsiden af Fjorden. Det er den mest øde, vege- 
tationsfattige Fjord i Distriktet, og de Smaapletter af Lyng og forkrøblet Pil, 
der hist og her klynger sig til de stejle Fjældsider, er næppe synlig i denne umaa- 
delige Ørken af Sten. 
Kuvnilik Fjorden (3: Stedet med Klippeklofter) er ca. 28 km lang og meget 
bred. Inderst er den omgivet af høje, men mindre stejle Fjælde end Bjørnesundet, 
og dens Kyster er overalt smukt grønklædte. Øerne Kekertarssuak og fkåtok 
deler Fjorden i to Løb, af hvilke det sydligste støder op til Sandsletten foran Is- 
blinken og er ganske grundet. 
Øerne meliem Fiskenæsfjorden og Isblinken er betydelig større i Omfang 
end i Arkipelaget Nord for denne Fjord, men de er næsten alle lave med en Del 
Moræneaflejring og nærmest Isblinken meget stærkt afslebet. En Undtagelse 
herfra danner Kekertarssuak, Ravns Storø, ud for Mundingen af Bjørnesundet. 
Den er ved en Kløft delt i to Høje, af hvilke den vestligste hæver sig ca. 200 m 
over Havet. 
Hvad de orografiske Forhold angaar, er det foran omtalt, at hele Nordlan- 
det danner en jævn Slette, der er skilt fra Godthaab Fjorden ved lave Rand- 
fjælde, og at der langs Kysten Syd for Narssak strækker sig et snart smallere, 
snart bredere, ganske lavt Forland, der hist og her afbrydes af enligt liggende 
Forbjærge, saaledes Skinderhvalen samt Kangårssugssuak og Kangårssuk i Fiske- 
