192 GODTHAAB DISTRIKT 
Fra Nukarît bøjes i sydøstlig Retning ind mellem Øerne og gennem det gan- 
ske smalle Sund Ikerasakitsok avatdlek, derfra sydefter mellem spredte Øer, 
Vest eller Øst om Saneråta timå og tværs over Mundingen af Sermilik og Marrak 
Bugten, der er et meget uroligt Farvand. Syd herfor passeres Ikerasårssuk Vest 
for den store, lave Ø i Mundingen af G.eedefjorden, eller man kan gaa Ost om denne, 
hvor Farvandet dog er grundet og urent, til Bopladsen Grædefjorden. Mellem 
denne og Nukarit findes enkelte Skær, men Strækningen er ikke særlig uren. 
Fra Grædefjorden gaar Vejen gennem en Del Smaaøer og ad det aabne, urolige 
Farvand foran Kangârssugssuak og herfra ind gennem Fiskenæsfjordens nordlige 
Lob Aniggox til Logen, eller man gaar lige frem til Mundingen af Fjorden og ind 
gennem denne. Begge Ruter er ret rene. 
Havne findes bl. а. ved Narssak, i Mundinsen af Buksefjorden og Ка- 
ngerdluarssorujuk, ved Teltøerne, indenfor Nukarit, 1 Ikerasakitsox avatdlek, 
ved Itissuatsiak paa Sydsiden af Marrak Sletten, 1 Ikerasårssuk, ved Grædefjor- 
den og enkelte Steder mellem Øerne sydpaa. ; 
Afstande: Godthaab—Narssak 23 km, herfra til Skinderhvalen 28 km, her- 
fra til Nukarit 19 km, derfra til Grædefjorden 37 km, derfra til Fiskenæsset gen- 
nem Aniggok 46 km. udenom 43 km. Hele Strækningen rundt 150 km. 
Fiskenæsset — Tuluartalik. Gennem det sydlige Løb forbi Kangärssuk 
til Øgruppen Syd for Forbjerget, gennem det smalle 25 km lange Sund, 
Ikerasak, og derfra Øst om de Syd herfor liggende større Øer, Sarfat, Kardlit, 
og Takissok samt Øst om Ravns Storø og ned gennem Øerne ud for Ikatox. Far- 
vandet er aabent forbi Kangårssuk, men ellers ret vel beskyttet mod Sø udefra 
undtagen paa den sidste Strækning til Tuluartalik. 
Havne: Kangårssuk, Ikerasak, Bopladsen Kangigdlermiut (Nord for Na 
sundet), samt ud for Mundingen af Tkätor. 
Afstande: Fiskenæsset—Kangässuk 19 km, derfra til Kangigdlermiut 24 
km, derfra til Tuluartalik 37 km. Hele Strækningen 80 km. 
GEOLOGISKE FORHOLD 
Godthaab Distrikt har en i hoj Grad ensartet geologisk Bygning, idet for- 
skellige Gnejser, mest af graa Farve, er næsten eneherskende, og kun faa Steder 
findes større Partier af Hornblende- og Glimmerskifer samt Granit. 
Krystallinske Skifre. Gnejsen i Distriktet kan henføres til to Hoved- 
grupper, almindelig graa Gnejs og Hornblendegnejs. 
Den graa Gnejs har i Almindelighed en meget tydelig Lagdeling og ev 
graa, sjældnere en rødlig eller gullig Farve. Hovedbestanddelene er mørk Glimmer, 
hvid Feldspat og Kvarts. Enkelte Steder findes Hornblende, dels som enkelte 
Krystaller, dels i tynde Lag og Aarer eller i større Knolde. Gnejsens Strygnings- 
linie ligger fortrinsvis mellem N. og NO., sjældnere ér Retningen ONO. eller O. 
Faldet er gennemgaaende østlig og ligger i Almindelighed mellem 90° — 70°, sjæld- 
